Institució Catalana d'Historia Natural 



limus, i Ferussacia, 3 Papa, 1 Limnaea, 

 1 Physa, 2 Limax y 1 Cyclostoma. En to- 

 tal, unas 27 espècies ab algunas varietats. 

 No'm resta més que fer púb'lich mon 

 agrahiment al Sr. Arthur Bofill, que'm 

 classificà la majoria de las espècies nom- 

 bradas, y a D. Joan Ragué, propietari, en 

 quina casa m'hostatjà durant el poch 

 temps que vaig permanèixer a Gualba. 



joseph MALUQUER 



Barcelona, i.er de Janer de 1901 



L'ARO (maculat um et italicum) 



EN FARMACOLOGIA 



L'haver trobat aquest hivern al gorch 

 de Vallvidrera abundantíssimas mostras 

 del vegetal de referència, pertanyent a la 

 família de las Aràceas (Monocotiledo- 

 nias), va suggerirme fer un estudi de sa 

 composició y estructura, y avuy dono la 

 nota del resultat del mateix. 



Vaig desenterrar nombrosos rizomas 

 que creixian a cosa de '/. 2 metre de fondà- 

 ria, y, després de rentats, vaig ferne 

 quatre preparacions microscòpicas, y dels 

 restants vaig destinarne una dotzena pera 

 mos experiments sobre sa composició, 

 que va donar per resultat ser: fècula 

 abundant; celulosa; un principi acre, irri- 

 tant, volàtil y soluble a l'aigua; sucre; y 

 mucílagos precipitables pel sub-acetat de 

 plom. 



La preparació microscòpica del rizo- 

 ma (tall transversal) mostra un parèn- 

 quima fonamental, ab grans de fècula y 

 feixos llibero-llenyosos circulars que en 

 la preparació fresca se tenyeixen ab l'ai- 

 gua yodada. 



El such del rizoma fresch és un tòxich 

 violent d'efectes dràstichs, y suposo que'l 

 seu principi actiu deu ser el còs acre e 

 irritant, soluble a l'aigua y volàtil, abans 

 esmentat. En altres llochs és usat com a 

 purgant. Jo crech que tot lo més és apro- 

 fitable com a irritant extern, y may deu 

 propinarse a l'interior per no exposarse 

 als perills d'un en venenament, quin únich 

 antídot és un emètich enèrgich y forts 

 revulsius pera recuperar lo calor perdut. 



Lo such de las fullas tendres diuen 

 alguns que és un excel-lent vexicant, per- 

 què aplicat en cataplasmas sobre la pell 

 hi aixeca butllofas. De totas maneras és 

 un veneno violent y mortal a dosis un 

 poch elevadas, que cal tenir en compte v 

 remarcar. 



antoni NOVELLAS y ROIG 



Barcelona, i.er de Febrer de 1901. 



TROBALLA GEOLÒGICA 



Tinch la satisfacció de participar a 

 mos volguts consocis de I'Institució Cata- 

 lana d'Historia Natural una interessant 

 troballa geològica en que he pres part 

 activa. 



Deuen fer uns tres mesos que D. Eu- 

 sebi Güell me comunicà que en la seva 

 finca dita Can Muntaner, situada en lo 

 terme de Vallcarca, a quatre passos de 

 Barcelona, s'hi havian trobat gran quanti- 

 tat d'òssos, e inmediatament vaig anarhi, 

 per ordre de mon savi mestre lo doctor 

 D. Jaume Almera, qui m'encarregà l'ins- 

 pecció y recolecció de lo que sortís. Un 

 cop in situ, vaig ferme càrrech de que's 

 tractava d'una grandiosa cova plena de 

 bretxa quaternària, entre la qual aparei- 

 xian gran quantitat d'òssos, la major part 

 d'ells esmicolats, sense que's pogués pre- 

 cisar per aital motiu a quins animals 

 havian pertanyut, si bé's veya ja que 

 deurian ser grans mamífers. La circuns- 

 tancia de tenirse de continuar un desmont 

 en direcció a la gran massa de bretxa, a fi 

 d'obrir una ampla via, me féu esperançar 

 que las troballas d'òssos continuarian y 

 que potser entre ells n'hi hauria alguns 

 d'interès científich. Vaig recomanar a 

 l'encarregat de las obras y treballadors 

 que tinguessin cuidado en separar los 

 blochs en que hi vegessin óssos, y desde 

 aquell dia no vaig deixar perdre cap oca- 

 sió de personarmhi jo mateix a fi d'inspec- 

 cionar las obras y separar ab molt cui- 

 dado las peças que apareixian entre la 

 bretxa y l'estalagmita. 



Semblants precaucions y treballs no 

 han sigut en va, puix s'han pogut reunir 



