Any i. e ' 



Barcelona, i. er de Janer d'e i 901 



NÚM. 



BUTLLETÍ 



DE LA 



INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 



FULLA FRANCA ALS AFICIONATS A LAS CIENCIAS NATUKALS 



REDACCIÓ: Plassa de Santa Ana, núm. 20, i. er , Barcelona 



L'INSTITUCIÓ CATALANA 

 D'HISTORIA NATURAL 



Fa un any que a Barcelona se fundà 

 una modesta reunió de joves aymants de las 

 Ciencias Naturals ab el títol esmentat. Y 

 entreUs articles del Reglament legalment 

 vigent de dita Associació n'hi ha un que 

 diu que devem publicar un Butlletí pera 

 estrènyer els llassos de germanor y amistat 

 entre ?iosaltres y els demés novells aficio- 

 nats a la Naturalesa. Avuy cumplim lo dit, 

 encara que ab molta modèstia y ab las 

 dificultats inherents a tal empresa, que per 

 nostra part és ben ardida. 



Un saludo a tots els que com nosaltres 

 dedican els seus afanys al cultiu de las 

 Ciencias Naturals, és lo que primer se'ns 

 acut a l'inaugurar las nostras tascas. Per 

 molts anys poguem continuarlas cada jorn 

 ab més fe y ab més profitosos resultats. 



La Redacció 



UN FILÓ D'AMPELITA 

 A SAMALÚS 



Un jorn feyam una caminada per la 

 carretera que passant per La Garriga va 

 cap a Llinàs, y a cosa de mitj kilòmetre 

 de Samalús vàrem notar una vena negra 

 que destacava fortament delresto del ta- 

 lut del desmont de la carretera; vena que 

 se ramificava abondantment, ab vias gro- 



gas y blanquinosas. Vàrem ensajarla, y, 

 convençuts de que era urta Ampelita, do- 

 no ara'l detall d'aquesta troballa, donchs 

 és una roca difícil de trobaria y escassa 

 en nostra regió. 



Es l'Ampelita en qüestió (Esquist alu- 

 minós, Ampelita gràfica) un esquist ar- 

 gilós, tendre, mate, negre, impregnat 

 d'Antracita pulverulenta y de Pirita. de 

 la que'l sofre integrant s'oxida y passa a 

 sulfat, sigui de ferro, ab quin metall esta- 

 va combinat ab forma de sulfur, sigui ab 

 l'alúmina, que en sa majoria integra l'es- 

 quist. 



Els sulfats als que dóna lloch aquesta 

 descomposició fan que sigui utilisable 

 aquesta roca com abono de vinyas, y 

 quan la proporció de Carbono hi és con- 

 siderable pot emplearse com a llapis 

 negre. 



D'utilitat pràctica aquest jaciment no 

 en té cap. És no més que una curiositat 

 científica y d'estudi. 



Antoni NOVELLAS y ROIG 



Barcelona, 4 de Desembre de igo'o. 



EXCURSIÓ MALACOLÓGICA 

 A GAVÀ 



Una de las excursions que més bons 

 resultats m'ha donat entre las que tinch 

 fetas és la que pel Febrer de l'any passat 

 vaig fer ab alguns companys de l'Institu- 

 ció a l'ermita de Bruguésy castell d'Aram- 

 prunyà. 



^ tíV 



