Institució Catalana d'Historia Natural 



Nota soïre la constituciú geològica de la vall de Camprodon 



(PIRENEUS CATALANS) 



Els treballs que per espay de dos estius vinch realisant en 

 las concas del Ter y del Ritort perà'l traçat de la carta topo- 

 gràfica (a l'escala de 1 : 50,000) y geològica d'aquellas valls, 

 m'han permès fixar ja a grans pinzelladas l'origen, constitu- 

 ció, composició y desenrotllament dels diferents terrenos que 

 las integran. No dubto que ab tres o quatre estius més de fer 

 repetidas excursions per aquells esquerps estrebs del Pireneu 

 català, qual tectònica se'm presenta encara molt emboirada, 

 lograré determinar exactament tots els terrenos y alçar una 

 carta geològica de la regió explorada, que probablement serà 

 la primera dels Pireneus feta a semblant escala, tant per la 

 part d'Espanya com per la part cle França. No obstant, abans 

 de que això sia un fet, penso anar publicant diferentas notas 

 en que's citin els descobriments que vagi realisant, pera 

 coneixement dels aficionats y pera que altres no pugan recu- 

 llir de segona mà y atribuirse la glòria de troballas y estudis ■ 

 que a un hom li costan horas y horas d'anar ab el martell al 

 cinturó y V alpenstock a.la mà per las esquerpas vessants del 

 Pireneu. Per això l'any passat ja vaig publicar en el número 1 

 de La Universitat Catalana una Nota en que feya constar la 

 troballa d'importants espècies del Silúrich superior de dita 

 regió, nota que avuy vinch a ampliar ab una sucinta descrip- 

 ció dels terrenos, qual estudi tinch començat. 



Arcaich y precambrià. — Aquests terrenos els tinch en- 

 cara poch estudiats, però puch afirmar que tenen la compo- 

 sició ordinària dels seus semblants, això és, gneis granitoide, 

 gneis fullat, piçarras micàceas y cloritosas, caliças marmò- 

 reas y piçarras a sericita. Forman un gran clap que ocupa 

 tota la vall superior del Ter, desde Set-Cases per munt. 



Cambrià. — Atribueixo al cambrià, ab dubte encara per 

 falta de peças que ho justifiquin, la potenta capa (més de 2,000 

 metres) de piçarras satinadas, silíceas y ferrosas, que seguei- 

 xen a las anteriors y sobre las quals deseancan las tant 



