56 Institució Catalana. d'Historia Natural 



donar el pésam a sa distingida familia y enviar un ofici a la «Lliga 

 Regionalista», de la que era President desde sa fundació, expressant 

 lo molt que s'adhereix I'Institució al general sentiment per la pèr- 

 dua que experimenta Catalunya. 



També s'acorda enviar un ofici a La Veu de Catalunya comuni- 

 cantli'ls acords presos en la present sessió. 



El senyor President dóna compte, ademés, de la sessió extraor- 

 dinària tinguda ahir tarde, en la que s'acordà assistir en corporació 

 a l'enterro de l'insigne patrici, que ha tingut lloch aqueix matí y a 

 quin acte han concorregut el senyor President y majoria dels socis 

 en representació d'aquesta Societat. 



Per unanimitat s'acorda fer dir, a càrrech de I'Institució, una 

 missa en sufragi de l'ànima del Dr. Robert y demés consocis morts 

 durant l'any. 



En senyal de dol y segons l'acord pres, se sospèn la lectura 

 d'algunas comunicacions científicas, aixecantse tot seguit la sessió. 

 Eranlas6'50. — El Secretari accidental, Joseph Maluquer y Nicolau. 



Sessió del 19 d'Abril de 1902. — Raix la presidència de D. Antoni 

 Novellas s'obre la sessió a las 6'15 de la tarde. Acte seguit, el Secre- 

 tari infrascrit dóna lectura a l'acta anterior, que per unanimitat és 

 aprovada. 



El Sr. Maluquer (D. Salvador) dóna compte de la mort de don 

 Eduard Chàquert, conservador del Museu de la Real Acadèmia de 

 Ciencias y Arts d'aquesta ciutat, persona molt entesa en Historia 

 Natural, a quin estudi consagrava tot el seu temps. Per unanimitat 

 s'acorda fer constar en acta'l sentiment de I'Institució per aquesta 

 pèrdua verament irreparable. 



El Sr. Novellas (D. Francisco) dóna lectura a un treball enviat 

 pel soci corresponent a Targa (Urgell), Rvnd. P. Marià Joseph 

 Rlachas, que tracta del pa com alimentació de .las cavallerias. 

 Comença aquest treball ponderant l'economia que cada propietari 

 podria obtindré donant a sas mulas y cavalls raccions de pa torrat, 

 prèviament fet a micas, cosa que's podria molt ben fer a causa dels 

 preus a que's cotisan avuy els blats. Passa seguidament a analisar 

 las diferentes substancias azoadas, no azoadas y minerals que con- 

 tenen la civada, moresch, ordi, blat, sègol, etc, al mateix temps que 

 examina las formas més apropiadas que deuen donarse als pans 

 destinats a alimentar cavallerias, aixís com el millor medi pera pre- 

 pararies. Observa també la diferencia de gastos segons las diferen- 

 tas alimentacions, acabant fent cita de las composicions o barrejas 

 que's poden efectuar pera obtindré'l millor pa possible, entre las 

 que figura com a més recomanable la de 100 kg. de blat ab 50 de 

 sègol. 



