Institució Catalana d'Historia Natural 



123 



les innombrables espècies, varietats y formes d'aquest intrin- 

 cadíssim genero; però desde'l pacient y escrupulós estudi 

 que n'estant fent els botànichs francesos Arvet Touvet y Gas- 

 ton Gautier, que n'han remès ja dotze tomos a la Real Acadè- 

 mia de Barcelona, me sembla atrevit quant se digui respecte 

 d'ell, fins que dits autors donguin per acabada sa dificilíssi- 

 ma tasca. En la visita ab que m'honraren acompanyats del 

 Dr. Trèmols, el dia 6 de Juliol del 97, vegeren la planta que'l 

 Sr. Pau tingué l'amabilitat de dedicar-me, y la consideraren 

 com a H. pyrenaicum, Jord., var. Cadevalli, opinió que de cap 

 manera accepta'l distingit botànich de Segorbe. Per ma part, 

 estudiada la planta in situ y vistos els diferents trànzits al 

 pyrenaicum, mïnclino a creure que'l H. Cadevalli no és bona 

 espècie. Montserrat, y rarament a la Xuriguera y Matade- 

 pera. Setembre. 



H. Sabaudum, L. Aquesta espècie, que solament Masferrer 

 cita a la provincià de Barcelona, abunda en els torrents de 

 l'Ubach y Matadepera, desde Agost a Novembre. 



H. hirsutum, Beruh., segons Arv. Touv. y G. Gautier. Úni- 

 cament citat a Núria, per Texidor, se troba a Matadepera, 

 junt ab l'anterior, y també l'he recullit a Ribes. Agost y Se- 

 tembre. 



doctor joan CADEVALL 

 (Continuarà) 



La Saint-Jean en Finlande (1) 



Depuis quelques années, dans le monde politique sur- 

 tout, on a beaucoup parlé de notre lointaine terre de Suo- 

 mi (2), cle notre Finlande, qui apparaít au touriste toute 



(1) Nostre distingit y actiu corresponent a Finlàndia ha escrit a un dels 

 socis d'aquesta Institució una carta en la que li dóna, per medi de l'article que 

 publiquem, interessants noves sobre una costum molt semblant a les que tenim 

 a Catalunya en la nit de Sant Joan. Com se veu, fa la ressenya d'una excursió 

 verificada aquesta nit per una de les balnes de la costa flnnesa. Hem cregut 

 oportú'l publicar-la, per tractar-se, com havem dit, d'una costum tant semblant, 

 que té lloch en regions tant apartades, com són nostra Catalunya y la desditxa- 

 da Finlàndia. — (N. de laR.) 



(2) El mot Suomi és una paraula indígena que'ls flnnesos usen referint-se an 

 ells mateixos. 



