26 Institució Catalana d'Historia Natural 



culació filosòfica: se demostra pràcticament y el fet es molt 

 clar. Vaig- agafar un coleòpter, no sé de quina espècie, però 

 que tinch observat que quan se'ls posa en llibertat després 

 de varis dies d'empresonament y abstinència, pera fugir cami- 

 nen rectes y atravessen ab la direcció marcada per la posició 

 de quan han sortit de la presó; fet que creya general, però que, 

 segons va dir-me nostre consoci en Mas de Xaxars en les 

 Cicindelas. no's fa igual. El vaig posar en llibertat dintre 

 d'una capsa; les parets eren altes y llises y hi havia un àngul 

 xafat; l'insecte's dirigí rectament contra una paret, y a l'enso- 

 pegar-hi va provar d'atravessar-la, però va caure, y va repetir 

 la prova caries vegades, sempre ab mal resultat, y alesho- 

 res anà a trobar l'àngul: allí s'hi pogué enfilar mellor, però. 

 també queya. Aleshores el vaig treure y ja anava directament 

 a l'àngul; y, havent per casualitat trobat el xafat, va poguer 

 sortir, y al cap d'unes quantes vegades anava directament 

 cap aquest. 



Aquí's pot analisar perfectament l'origen de l'instint, l'acte 

 conscient, éljudicium ordinatum. 



Veyent que en la paret no podia pujar y que en l'àngul 

 sí, va directament cap aquest, però tanteja abans les parets, 

 no hi va ab aquella rapidesa de l'últim y en tanta de manera 

 que'l lapsus de temps pera fer l'elecció es tant llarch que's 

 pot percebir, però's va fent més curt y acaba per fer -ho ab 

 rapidesa mecànica. 



D'aquesta manera pot explicar-se l'origen de tots els ins- 

 tints: el notable del goç per la caça, el més perfeccionat pera 

 buscar les tòfones, y els moderns per investigacions de poli- 

 cia; el del cucut, per pondre'ls ous en els nius d'altres aucells, 

 quan el d'Amèrica fa nius propis, obligat el d'Europa per les 

 emigracions brusques y persecucions constants. 



Però no's cregui veure en els fets observats un judici in- 

 tel•ligent, més ben dit, racional, que tingui perfet coneixe- 

 ment del fi y dels medis pera conseguir aquest. Pera tenir 

 coneixement del fi, es necessari no sols fer-ho com a tal, sinó 

 en la seva constitució íntima, en la seva qualitat de bo o de 

 dolent, una raó clara del seu valor intrínsech; y els medis es 

 necessari coneixe-ls ab les seves relacions entre ells y ab el 

 fi, y també ab un coneixement íntim. L'animal, al verificar 

 l'acte conscient, té un coneixement del fi, es cert, però no ab 



