28 Institució Catalana d'Historia Natural 



de primera força y de quina autoritat no se'n pot dubtar. Diu 

 que un dia, en un torrent fondo y humit y sota una pedra, va 

 trobar una niarada de sis o set escorpins, dos de grossos y 

 els demés quitxalla. Van fer un forat a l'arena y els van tirar 

 allí, atormentant-los ab bastons y a pedrades, matant-ne al- 

 guns, impedint-los sortir y fent-los enrabiar. Ab els fiblons 

 drets picaven, folls de ràbia, els bastons, y, segons expressió 

 afortunadíssima de nostre benvolgut amich, esta van ence- 

 gats, y un d'ells va clavar-se '1 dart en la part anterior del 

 tòrax, probablement en el mateix lloen que diu l'Alien Thomp- 

 son. De set, un, y encara encegat de ràbia. Ademés, van ab la 

 cua dreta retorçada cap endavant y clavant a tot lo que se'ls 

 presenta la seva verinosa arma. ^No pot ser molt bé, com diu 

 en Joyeux-Lafuie, després de molts experiments fets en el 

 laboratori de Zoologia de Banyuls, que sigui una acció invo- 

 luntària? 



Jo crech que es una casualitat y que's desprèn molt bé de 

 l'explicació donada abans. 



Ademés, quasi tots el fets se relacionen ab això, y en l'es- 

 clavatge de les formigues ne trobem un detall preciós. Les 

 fur mica rufescens tenen unes mandíbules llargues y estretes, 

 molt pròpies pera atravessar el cap de l'enemiga, però im- 

 pròpies pera nodrir-se ni alimentar a ses larves: per això fan 

 esclaves que's cuiden de tot lo que ab l'alimentació y Cuidado 

 del niu se relaciona, arribant a tal punt que Huber va ficar 

 una porció de larves y fins déu formigues en una ampolla, 

 y elles, en presencia del menjar, se deixaven morir d'inani- 

 ció; però al ficar una esclava a dins de l'ampolla se va posar 

 a nodrir a unes y altres. Y, pera acabar de refermar aquesta 

 opinió, en Lespes va fer un altre experiment: va posar a la 

 vora d'un niu de rufescens un terroç de sucre; una esclava 

 va anar-hi y va córrer a avisar a ses companyes d'csclavitut 

 pera menjar-se'l sucre sens avisar ales mestresses; però una 

 d'aquestes ho va veure y desseguida va agafar una esclava, 

 estirant-la per la pota pera que n'hi donés. 



De manera que podem, sintèticament y sense enredar-nos 

 en més discussions psicològiques que fugirien de lo proposat, 

 establiries diferencies entre acte reflexe, instintiu y del ra- 

 cional. 



