Institució Catalana d'Historia Natural 37 



una de les acabades de sortir en el niu mare. Allí de 

 prompte la van tractar com a extranya, però la van admetre 

 aviat a la llur companyia. En Cook diu que quan una formiga 

 cau a l'aigua, després les mateixes del niu la prenen com a 

 enemiga. Quan les formigues estan separades molt temps del 

 niu són atacades, al tornar-hi, per les nascudes posterior- 

 ment; però si se n'adonen les velles corretgeixen desseguida 

 l'error. En Forel en va treure d'un niu de campanotus varies 

 pera fer experiments ab els raigs ultravioletes; y al tornar-les 

 les unes al cap de vuit dies, van ser conegudes, y les altres, 

 al cap de quaranta-un, van ser-ho després d'alguns atachs. 

 Ell s'inclina a creure que es degut a lo que ell ne diu odorat 

 du contact, y sembla que això es major o menor segons les 

 espècies, puix el campanotus ligni perdus, al cap d'encara no 

 sis setmanes, va tardar vintiquatre hores a reconéixe-les, 

 arribant a matar-ne algunes. Aquesta funció se verifica per 

 medi de les antenes, que estan dotades çl'una finura d'olfat y 

 d'una memòria de sensació que les fa recordar reconèixer per 

 quina antena y per quin cantó ho han percebut, y se prova 

 tallant les antenes a formigues de diferents nius y espècies. A 

 les que han sigut tallades les antenes se tracten com amigues. 



La memòria la tenen molt desenrotllada. En Vogt recorda 

 unes formigues que atravessaren un carrer molt concorregut 

 pera anar a casa un apotecari pera pendre xarop, y que ho 

 van fer per espay de molts anys. Les que tenen esclaves les 

 regoneixen després de bastant temps de separació. Demostren 

 ademés en les guerres pera fer esclaves un talent molt gros: 

 primer exploren el camí, després avança l'exèrcit format en 

 columna ab descoberta y exploradores. La defensa es tant 

 intel•ligent com l'atach, ja amagant l'entrada al niu, ja 

 fent com les Lasius niger, que's defensen pas per pas men- 

 tres altres fugen ab les nimfes per darrera; ja lluitant com la 

 /. exestay la, pessilabris, que tenen un còs gens endurit, anant 

 moltes contra una, subjectant-la y ajudanta una altra pera 

 que s'enfili sobre y li talli la cadena ganglionar nerviosa. 



Y prou: pugem més amunt y vegem en els peixos, com 

 hem vist abans, el coneixement de l'hora del menjar, del 

 sonido, etc. També fan nius. 



En els aucells y en els mamífers ja arriba a un tal grau 

 que no sols són capaços d'educació, sinó també de corrupció: 



