66 Institució Catalana d'Historia Natural 



conté gran nombre de fòssils perfectament conservats; els 

 creen pertanyents als darrers pisos del Pliocè. 



Dessota de la sobredita capa de caliça helveciense se'n 

 troba una altra d'arenisca sense fòssils y molt poch consist- 

 ien't, que crech pertany, junt ab les altres capes que seguei- 

 xen dessota, al Burcligalense. En la península de Río de Oro 

 aquestes són les úniques capes que poden observar-se per la 

 llur poca elevació sobre'l nivell del mar; de manera queia 

 capa d'arenisca es ja batuda per les ones. 



La costa del continent està molt més enlairada sobre'l 

 nivell del mar, puix la seva altura oscil•la entre 40 y 50 metres, 

 y per aquesta raó, ademés de les capes indicades, se'n po- 

 den veure d'altres que en la península estan sota'l nivell del 

 mar. Allí, en efecte, després de l'arenisca referida, se troba 

 una altra capa de la mateixa roca, però ab la particularitat de 

 que aquesta conté grans tronchs d'arbres agatisats, seguint 

 després varies capes d'arenisques incoherents y argiles alum- 

 broses ab gran quantitat de nòdols d'òxid de ferro, y a conti- 

 nuació, intercalada entre les arenisques y argiles, una faixa 

 de glauconita; dessota continuen les arenisques ab una capa 

 molt prima de guix laminar; y-, per fi, un altre banch d'are- 

 nisca ab elements de major tamany, ja que en alguns llochs 

 poden considerar-se com a conglomerats. 



Ab lo que deixem dit resulta clara la falta de concordan- 

 cia entre les capes geològiques de la península y les del conü r 

 nent, puix mentres les primeres s'aixequen de 10 a 15 metres 

 sobre'l nivell de l'Occeà, les segones arriben fins a 50 metres. 

 Existeix donchs allí una falla, que fou la que originà la ria, 

 permetent l'entrada del mar y aislant la península y planu- 

 ries properes del maciç del continent. Crech que aquest feno- 

 men geològich tingué lloch en època relativament moderna, 

 pot-ser durant el període històrich, y que fou coetani de l'en- 

 fonsament de tota la costa occidental del Sàhara, desde'l Cabo 

 Bojador a Río de Oro. | Podria tenir aquest enfonsament 

 alguna relació ab el de l'Atlàntida? 



n. FONT y SAGUÉ, pbre. 



