M4 Institució Catalana d'Historia Natural 



alimentant-se d'orugués, pugó y demés insectes petits. Cria 

 en els pins. Abunda en l'hivern. 



Cristicola schoenicola, Bp.; n. v. castanyola. 



Ruticilla phoenicura, L. n. v. cua-roig. 



— tithys, Scop.; n. v. cua roja, cotxaoa. 



Rubecula familiaris, Blyth.; n. v. pit-voig, rupit. — Abunda 

 molt per les arbredes. Es aucell de tot l'any, y a l'hivern es 

 potser l'únich que canta. 



Lusciola philomela, Bechst.; n. v. rossinyol dels grossos. 



— luscinia, L.; n. v. rossinyol. — Au de tot-hom cone- 

 guda per son cant, sentit y liermós, que ubriaga l'esperit al 

 sentir-lo per la primavera entre les arbredes. 



Motacilla alba, L.; n. v. cuereta, pastoreta. 



— sulphurea. Bechst.; n. v. cueta groga. 

 Anthus arboreus, Briss.; n. v. piula. 



pratensis, L.; n. v. titit. 

 ^Egithalus pendulinus, L.; n. v. mitjaire, teixidor, a causa de 

 lo artístichs que fa'ls nius en les branques dels verns, pollan- 

 cres, albes y demés arbres de riera. 



Parus major, L.; n. v. mallarenga. — Com la següent. 



— coeruleus, L. 



— ater, L.; n. v. primavera. 

 Turdus merula, L.; n. v. merla. 



— musicus, L.; n. v. tort. 



— viscivorus, L.; n. v. griua. — Com l'anterior, són les 

 grives aucells de pas, especialment per la tardor. 



Petrocincla cyanea, L.; n. v. roquera. 



Hydrobata cinclus, L.; n. v. bernat-pescaire, estornell. 



Oriolus galbula, L.; n. v. oriol. 



Lanius meridionalis, Temm.; n. v. butxí. 



— rufus, Briss.; n. v. cap-cigrany. 



Gorvus corax, L.; n. v. corb. — Tot l'any, però abunda durant 

 l'hivern. 



— corone, L.; n. v. cucala. 



— frugilegus, L.; n. v. graula, gralla. 

 Pica caudata, L.; n. v. garsa. 



Garrulus glandarius, L.; n. v. gaig. 

 Sturnus vulgaris, L.; n. v. estornell. 

 Passer montana, L.; n. v. pardal roquer. 



— domestica, L.; n. v. pardal. 



