132 Institució Catalana d'Historia Natural 



l' Umbilicus pendulinus DC, el Galium aparine L., el Centran- 

 thus ruber DC, la Pallenis spinosa Cass., YAnagallis aruensis 

 X.., els Lilac vulgaris y L. persica Pers., sub-espontanies; el 

 Borrago offlcinalis L., YAsperugo procumbens L., Y Antirrhi- 

 num Orontiutn L., la Verònica didyma Ten, y la V. hedercefo- 

 lia L.; el Lamium liibridum Vill. y el L. amplexicaule L.; el 

 Rumex crispus L., la Mercurialis annua L., Y Euphorbia peplus 

 L., YOrnithogalum umbellatum L., el Narcissus Tazetta L., l'.As- 

 phodelus Jlstulosus L. y algunes altres, que no recordo. So- 

 bre'ls horts hi ha una petita explanada, ahont entre les roques 

 y poqueta terra hi viuen molt ufanes YAgaue americana L. y 

 l' Opuntia Jlcus-indica Haw.; però lo que en aquest lloch ens 

 cridà més l'atenció fou YArum Dracumulus L., sens dubte 

 sub-espontani. 



Com ens quedava encara una horay mitja de temps abans 

 de marxar l'últim tren, l'aprofitàrem pera arribar fins a la 

 font de La Mentirosa, en qual camí trobàrem el Thalictrum 

 minus L., Y Aquilegia vulgaris L., Yllex Aquifolium L., el Sor- 

 bus Ària Crantz., Y Amelanchier vulgaris Mcench., la Saxifraga 

 Catalaunica Boiss. et Reut., el Laserpitium Gallicum G. Bauch., 

 el Bupleurum Pyreneum Gouan., la Rubia tinctorea L., el Ga- 

 lium Mollugo L., el G. vernum Scop., la Valeriana offícinalis 

 L., el Phagnalon sordidum DC., la Campanula Bolosii Vayr., 

 descoberta per aquest botànich aquí a Montserrat; la Polygala 

 vulgaris L., la Clora perfoliata L., la Ramondia Pyrenaica 

 Rich., Y Aphilanthes Monspeliensis L., la Festucce spadica L., y 

 el Bromus rubens L. Ademés, també tinguérem la fortuna de 

 trobar en aquest camí la Viola arenaria DC. figlabrata Rouy 

 l'especie nova per Catalunya, citada sols a Aragó per Loscos 

 y la varietat nova pera Espanya. 



La Mentirosa es una font situada damunt y a cosa de mitj 

 camí dels Degotalls: eixa font revé en dies de grans plujes 

 rahó per la qual se li donà'l nom ab que es coneguda. Davant 

 de la font forma com una placeta rodejada de xiprers. Aquí 

 admiràrem un Cratoegus monogyna Jq., d'extraordinari desen- 

 rotllament, y junt a la font cullírem la Carex sylvatica Huds., 

 la Viola Riviniana Reichb. y la V. Reichenbauchiana Jord.; 

 trobàrem també (y aquí ben espontània) la Lilac vulgaris Lam. 



Com s'haurà pogut notar, no faig mèrit en aquesta relació 

 de la presencia de les dues o tres espècies de Quercus, del 



