92 INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
Buropa, y tant es així que m' hi ha exemplars en molts museos, 
essent un crani cumplert el que presenta el British Museum (Natural 
History), Comval Road, London S. VV. (1), per lo que se 'n poden 
trobar en altres indrets de Catalunya. 
Es d' encoratjar als naturalistes que particularment recorrin els 
voltants de la Seu pera que fassen serioses exploracions per apor- 
tar riehs descubriments 4 la fauna fóssil catalana, com fa notar 
Mossen N. Font en sa Geòlogiía (2), car hi ha condicions admira- 
bles y favorables pera ferhi importants trovalles. 
ELEPHAS PRIMIGENIUS Blum. 
El Mammouth, com se l' anomena vulgarment, s' extengué per 
casi tot Catalunya, pera els molts restes que fins al present s' han 
trobat, essent de suposar que habitaría pera les planes ahont la ve- 
getació hi devía esser frondosa, al ensemps que per els innombra- 
bles estanys que li servían pera banyarshi, y després s' espargía 
cap à les valls de les altes montanyes Montseny y Pirineus pera 
hostatjarse entre castanyers centenaris, ensenyant així als primers 
pobladors de la Paleolítica la castanya, aliment predilecte (8). 
Fou molt limitada sa existencia (4), car al entrar en el període 
geiar de Catalunya se 'n perdé la rassa, y llurs restes foren arras- 
trats per les grans inundacions que hi hagueren en el període 
diluvial ab la fusió de les nèus, essent recoverts per aquella gran 
quantitat d' aluvió que omplenà totes les vessants formant exten- 
síssimes planes. Y per aixó avuy nosaltres trobem els restes d' 
aquest probiscidi entre 'l dit aluvió quaternari. 
Pera confirmarho se contan les trovalles seguents: 
En el cMas Rossello, terme municipal de Fontrubí, partit de Vi- 
lafranca del Panadés, en G. Vidal de Valenciano hi recullí un trós 
de defensa d' uns 72 centímetres de llarch y. 14 de diàmetre, pre- 
(1) A Quide to the exhibition galleries of. the departement of Geology and 
Paleontology, pl. 21. 
(2) Curs de Geologia aplicada d Catalunya, pl. 425. 
(8) El Mundo antes de la creación del hombre, por MM. L. Figuier y VV, 
F. A. Timmermann, traducido en espaiol por D. Enrique L. de Verneuil, 
1871, pàg. 135. I 
(4) Traité de Paleontologie par Pictet, 284, fentlo exclusiu del quater- 
nari antich, no havent existit en el periode Pliocenich, negant l' atribució 
teta per alguns naturalistes que han pretingut provar esser terc'ari. 
