42 INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
sempre que 'ls convenia, ja fos pera menjar ó beurer, ja pera pon- 
drer en els nials. Un día, de casualitat vaig observar que una d' 
elles, que per son natural era molt mansa, sortía de dintre una 
bardissa que cubría un marge, tota esberada y escatainant escan- 
dalosament llarch rato per los alrededors del punt d' ahont havía 
sortit. Picat per la curiositat, vaig voler examinar qué hi havía en 
la bardissa que hagués esberat d' aquella manera à la mansa ga- 
llina, y ab gran sorpresa, en lloch de descubrirhi una mustela, 
serp ó altre alimanya, vaig trobarhi un niu completament amagat 
ab uns quants ous de gallina dintre. En lloch de emportarmen. els 
ous, vaig dexarlos en el niu, tal com estaven, pera veurer Si /8 
repetiria altre vegada aquest rar fenómen del que no m' en sa- 
bía explicar la causa. Axís succehí, en efecte: sempre que vaig 
veurer sortir la gallina de son niu, y ho vaig veurer moltes vega- 
des, va efectuarho esberada y escatainant. Per fi, satisfeta ja ma 
curiositat, vaig tréurerli los ous del niu à mesura que 'ls bi anava 
ponent, pero per axó l' escataineig y l' esberament continuaren de 
igual manera al dexar el niu. 
Quina explicació satisfactoria fs pot donar à aquest extrany 
fet de la gallina La que jo li dono es la seguent: Los antecessors 
silvestres de nostres gallines, sens dupte, viuríian en boscos ó 
herms ahont abundarían les musteles, fuines, gats mesqués y al- 
tres animals danyins que acostuman cassar à l' aguait. Si la gallina 
surtís tranquilament de dintre una mata ó bardissa, ahont res hi 
tenía que fer lo animal carnicer que axó per casualitat observés, 
sospitant ab fonament que allí hi tenía lo niu la gallina, hi aniría 
à menjàrseli 'ls ous, pero si la gallina surt esberada entonant lo 
crit d' alarma, dit carnicer fugirà més que depressa d' aquell 
lloch, sense res examinar, de pòr que del perill que amenassava à 
la gallina ne fos ell la víctima. Que l' escateineig es lo crit ab que 
la gallina expressa l' esferament, à més d' indicarho la naturalesa 
del cant, ho proba que algunes vegades al entrar les mestresses 
als galliners à recullir los ous que dit escateineig els prometia, en 
lloch d' ous en los nials sols s' han trobat ab l'aviràm esberada 
per la presencia d' algun animal ó persona extranya en lo galliner. 
Doncehs bè, si 'l toro conserva l' instint de donar banyades y 
el caball io de tirar còsses, fins quan ja no necessitan defensarse 
de sos naturals enemichs, ossos, lleons ó tigres, res tindria d' ex- 
irany que la gallina, encara que no tingués necessitat d' alarmar é 
