INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL d 3 19 
COMUNICACIONS 
Mamifers fóssils descoverts à Catalunya 
MASTODON LONGIROSTRIS Xaup. 
Aquest gran mamífer fou trobat 4 Catalunya primerament ab 
iragments de caxals per En Lluis M. Vidal, en el fóns del llaeh 
miocénich-superior que cubrí tot el plà d' Urgell, avuy gretat per 
l'erosió de l'aygua y essent limitat per el paleoçoich (1), en la 
montanyeta anomenada el Firal aprop de la Seu d' Urgell (2). 
Es de suposar que aqueix proboscidi habitaría per entre 'ls es- 
pessos arbrats que hi havía en aquella época del miocénich (8) en 
les valls properes al estany, car els pochs restes que "n romanen 
proban les continuades inundacions que cubrían aquelles vessants 
formant alternatives capes de lignit, ab conglomerats grollers ce- 
mentats per argila roja (4), entre quins sediments (5) D. Antoni 
Faus y Condomines hi trovú alguns restes de caxals trencats 4 
Llenguadera (Ballestà) pe 'l camí de Sant Joan de l' Erm, y que 
combinats han resultat pertanyer al grupo del Mastodon, y que jo 
(1) Memorias de la Comisión del Mapa Geológico de Esparia. Explicación 
del Mapa Geològico de Espaiia. por L. Mallada, 1907. Tom. VI., pàg. 377 y 
318, en les quals hi ha resumits els conceptes de 'n Ll. M. Vidal exposats en 
llurs diferentes publicacions referents à n' aqueix llach miocénich. 
(2) Compte Rendu du quatrieme Congrès Seientifique international des ca- 
tholiques tenu à Fribourg (Suisse) du 16 au 20 aoút 1897. Enumération des 
mammiféres fossiles découverts en Catalogne par M. l'abbé Jaime Alme- 
ra, 1898, pàg. 8. 
(8) Puig qui aytals probiscidis son tipichs del miocénich. Geologie de ' n 
Es Prarent, any 1:85, pàg. 1191. 
(4) Boletin de la Comisión del Mapa Geológico de Espaftia. Provincia de 
, LErd8. por L. M. Vidal. Tom. II, pàgs. 342-710. Ahont s' hi troba considerat 
com al sistema superior del Supranummulitich, Y avuy al Tortonià, te- 
nint en compte que les capes estàn en bucament. 
(5) En aquestes mateixes sedimentacions s' hi trovaren Cervus Y à mes 
el Dinotherinm Bavaricum Raup, que 's considera com especie transito- 
ria del D. Cuvieri y el D. giganteum tipich del Miocenich mitj y superior, y 
que en virtut d' eixa trovalla feta per el Dr. Almera y en Bofill se resolgué, 
ab intervenció de M. Deperet, el problema d' haver passat aqueixa espe- 
cie 1a serralada pirenaica, al contrari de lo que 's creya antigament. Bole- 
tin de la Comisión del Mapa Geológico de Espana. Resenya geológica y mine- 
ra de la provincia de Gerona, por L. M. Vidal, T. XIII, pàg. 262 à 2683-54 à 
58. Bull, de la Soc. Géol. de France, agost 1885, p. 504. 
