INSrirució CATALANA D'HISTORIA NATURAL 9 
à la metexa una major grandaria efectiva, ja que formen com una 
continuació de ses parets, lo que es un medi enginyós de donar 
grans facultats de captura à la boca, sens aumentar el tamany de 
la emtexa, cosa per altra part molt difícil de concebir. 
Ld 
Les especies d'aquesta familia, que ascendexen à 86 segons. 
Hartert, poden esser considerades, donchs, com à cassadores dels 
grans insectes voladors noeturns, y en especial dels lepidópters, 
que son els que presenten major superficie alada. 
El genre Caprimulgus presenta una grandaria extraordinaria 
d' ulls y una insuperable finura de plomatje, Y abdues coses indi- 
quen ben elar que 'l genre es de vida nocturna. En efecte, es al cap- 
vespre, à la nit de lluna ó à la matinada en que se 'l veu rondar 
pe'ls camps y per les prades cassant als: insectes voladors. No es 
estrany que ls pobles de l' antigor, al veurel volar per les pastures 
durant la nit quan els remats dormen, haguessin pogut pensar que 
l aucell anava à mamar de les cabres ó de les ovelles, quan en ve- 
ritat no s' hi acosta més que pera devorar els dípters que volen al 
entorn dels remugadors y que tanta molestia y perills representen 
ab llurs picades. 
Una particularitat tè la boca del Duc ó que la fa una 
poderosa arma de captura, y es la secreció que de son paladar 
flueix durant el temps en que l' auceil està en son exercici de cassa. 
L'ajuda d' aquesta secreció ha sigut de necessitàt pera conseguir 
que-les grans especies lepidoptériques nocturnes com la Deilephila 
Nerii, Sphinx Convolvuly, Sphinx Ligustri, Smerinthus Populi y 
Saturnia Pyri, que tenen una superficie molt superior à la de la boca 
del Caprimulgus, poguessin esser capturadas pe'l metex. El lepi- 
dópter que toca al paladar del aucell de que 'ns ocupém ja pot dir la 
frasse aquella que Dante posa al portal de son Infern: cLasciate 
egni speranza7. En efecte, es tan engafitós el líquit, y l'insecte es 
tan lleu, que resta apresonat sens remey en la boea del Caprimul- 
gus que en un moment se l' empassa. El millor lepidopterólech al 
cassar, provehit del millor aparell, no ana ab més prestesa y se- 
guretat 4 sa presa. 
El poble francés ha donat al aucell de que'ns estém ocupant el 
nom de Engolavent (Engoulevent), Y aquet nom, adhuc y no essent 
recomanable, es incomparablement més acceptable qu: el que cien- 
tíficament se li dona. No cal entretenirshi molt pera provarho. Per- 
que si aparentment volant ab la boca oberta, pot significar que 
ac d'os de tl drecnry d P 
