Es 
INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 47 
Aquets ho foren al fer la perforació de un pou en el pati del col- 
legi dels PP. Escolapis de Sarrià, pou obert en la massa del granit 
que allí està del tot alterat en la superficie de la terra, pero als 
pochs metres de fondaria ja 's presenta en estat normal. 
Del exàmen dels troços arrencats al obrir el pou se veu que 'l 
granit es del tipu normal d' aquesta localitat, molt grisench per 
l abundós predomini de la mica negra. Dintre la massa compacta 
de aquest granit y a una fondaria de 8 m. s' hi presentà com una 
veta ó filó de roca més rosada, que es 1a que contenia 'l mineral en 
bastanta abundancia. Avuy el pou es plé d' ayga y no es possi- 
ble estudiar im situ el jaciment pera ferse càrrech de les 
seues condicions de formació: ab tot tenim à la vista un hermós 
exemplar cedit pe"l P. Rector del Colegi, que per la seua constitució 
pot donarnos molta llum. En ell s' hi veu el granit típich molt 
abundós en mica negra, que passa insensiblement, sense fractura, 
ni plà de juntura, a una pegmatita formada per grossos eristalls 
de quarç y feldespat de intensa color rosada, de manera que no 's 
tracta de un filó propiament dit, sino de una mena d' Exudació Ó 
secreció de la roca granítica. 
Dintre aquesta pegmatita aparexen abundoses bolsadetes de 
Molibdenita y de Epidota radiada, junt ab altres més grans de Pi- 
 rita. La Molibdenita y la Epidota son barrejades, de manera que 
totes les bolsades de Molibdenita tenen Epidota, pero en cambi hi 
ha bolsades de Epidota sola. 
L' origen metamórfich d' aquesta formació y associació de mi- 
nerals es induptable si la considerém ailladament, pero molt més 
si la relacioném ab les properes formacions del Tibidabo ab ses 
amfibolites y granatites, demunt les quals descansen les piçarres 
ab chiastolita y estaurótida. 
N. FoNrT Y SAGUÉ, Plre. 
Abril 1908. 
