ÍNsrituctó CATALANA p'Hisrtomia NATURAL 65 
sortía un petit filó que, examinat, resultava contenir los segúents 
minerals: limonita, malaquita, azurita, pirita, marcasita, epidota, 
esteatita, serpentina, granatita y el mispilel. Aquet últim no se 
havía senyalat encara per aquets voltants, y per cert no es mine- 
ral que abundi, per lo que si fs trovés en quantitat podría consti- 
tuir una veritable riquesa industrial. En un altre lloch ahont apa- 
reix de nou à la superficie la dita caliça, hi ha també un filó de 
pirrotina molt pura. La caliça arcaica se presenta en diferents as- 
pectes, desde compacta, semblant àú n' el marbre de Carrara, ú 
formar un veritable conglomerat de cristalls romboedrichs, essent 
aquets en uns troços de petitíssim tamany, mentres en altres arri- 
ban ú tenir més d' un centímetre de llargada: el color es per regla 
general el blanch, si bè hi ha petites bandes rosades y algunes 
verdes-blavenques, tenyides segurament per l'óxit de ferre y els 
carbonats de coure que aprop d' ella se presentan. N' hi ha de tan 
pura en sa composició química, que se aprofita ab éxit per la obten- 
ció del àcit carbónich, destinat ú compondre begudes carbóniques. 
En una de les pedreres, en contacte immediat ab la caliça, se veu 
un hermós y potent filó de pegmatita de color rosat en conjunt, ab 
petits cristalls de cuarç de forma molt regular y completament eris- 
tallins, que li donan quelcom l' apariencia de la pegmatita gràfica, 
— erupció de pegmatita que segurament va esser la que và metamor- 
fisar la caliça. 
Aquesta regió de Gualba es lo que podríem dir una magnífica 
estació pera el naturalista: l'entomólech, el botànich, el conchió- 
lech, el geólech, tots tenen un gran camp d' estudi: y referintme es- 
pecialment à aquest últim, tè hermosos estudis à fer. La estrati- 
grafía del terrer es tan variada y complicada, que à voltes costa 
gran treball ferse càrrech de la manera com se presentan les dife- 
rentes capes, les piçarres arcaiques se entrecrusan ab filons de peg- 
matites, de pórfits, de granits, de granulits y de les calices arcai- 
ques ó metamórfiques, aquestes roques se presentan ab diferents 
aspectes, formant verdaders trànsits de les unes à les altres, les di- 
tes piçarres en uns llochs estàn rublertes de sericita, y en altres se 
presentan ab macles: la pegmatita en algunes bandes s' ha des- 
composat, formant dipósits de Xaolé, que, encara que impur, tal 
volta sería aprofitable per la industria. Entre mitj de tots aquets 
elements barrejats, podríam dir, ab extranya confusió, aparexen 
alguns claps de terreno triàssich, penjats, com ab expressió gràfica 
