INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAB 61 
encar que en molt mal estat, després en la carena hi apareix una 
important erupció granulítica, com també en direcció à Ponent s' hi 
troba un ample filó de Limonita que ha sigut objecte de tentatives 
Xorques pera una profitosa explotació. Donchs bè, aquí dalt de la 
montanya formant la eminencia del Montagut es ahont surten les 
lidianes ó quarcites negres, quasi verticalment. 
Aquestes lidianes aparexen ab doblechs de forma ondulada 
y en capes de variada coloració, car n'hi ha d'absolutament blan- 
ques y altres quasi totalment negres, y s' hi presentan uns mot- 
llos nodulars, semblants als de les lidianes del Carbónich de Ca- 
briéres (Herault) de França, ab iguals aspectes que les que estu- 
dià de Santa Creu d'Olorde el Dr. Almera, qui no tè reparo 
en atribuirles al Carbónich, al meteix temps que presenten els 
metexos buits ó motllos nodulars que à Cabriéres, trobantse om— 
plenats de Fosforita, com també ho resultaren els de Sta. Creu, em- 
pró úà Malgrat encar no n'hi havía trobat de mineral, fins que un 
jorn, al anarhi d'excursió, doní uns quants colps de martell y ne va- 
reig poguer extreurer qualque nódol, com també ne recullí poste- 
riorment nostre consoci Sr. Tomóús, en més quantitat, poguentse fer 
un recte exàúmen del que n'ha resultat comprobat el mineral supost, 
la Fosforita. a 
Es especial la forma característica de presentarse aquest mine- 
 ral,lo que ha donat lloch à variades opinions, essent lo més probable 
que, en virtut de la molta vegetació, algunes algues, ja carregades 
d'aquest element, al ensemps que altres vegetals, al ésser sorpreses 
per la sedimentació quarçosa ha fet que s' acoblessin els elements 
fosfórichs formant aquests nódols, recoverts per les capes de quar- 
cita, empró que ara al estar sots els agents atmosférichs, la Fosforita 
se descompón ab més facilitat dexant solzament llur impresió, que 
es precisament del modo que's presentan aquestes lidianes, com 
corcades. Si s'esfullen les capes superiors se'n poden extreurer 
nódols perfectes de son interior, aquestos son generalment de 5 à 
10 centímetres de diàmetre, d'un color cendrós, traspassats per 
petites infiltracions de quarç, y à voltes variades capes concén- 
triques de fosforita alternan ab altres de quarç. 
Aquest mineral, la Fosforita, resulta inexplotable en virtut d'es- 
tar dins la quarcita, que es molt dura y per lo tant presenta grans 
dificultats per la extracció. 
MosséN MARIAN FAURA Y SANS. 
Barcelona 5 de Març de 1908. 
