INSsrIrUcIÓ CATALANA D'HisTORIA NATURAL 97 
que 's dedican "al estudi dels éssers organisats, molt més s' avença- 
ría en el coneixement dels mateixos. 
La forma de les especies ornitológiques, com la de tots els de- 
més animals, y aixís tambè la de tots els vegetals,—si bè en aquets 
darrers d' una manera menys determinada, —es la que demostra 
una serie de funcions realisades per l' especie: es el motilo que per- 
sisteix al través del temps, ó al menys d' un període que, en com- 
paransa ab el de la vida del observador, es indefinit, es inmens. 
Aquesta forma expressa una adaptació al medi en que viu, ó medi 
cósmich, y é la funció qu' en ell desempenya. 
L' estruetura de les distintes parts del individuu zoológich ó bo- 
tànich dona una resultant d' utilitat, aixó es evident, mes també cal 
dir qu: ella porta aparellada un' altre resultant, la de bellesa, de 
apariencia, ó de presencia, com vulgui dirseli, Y ab aixó tenim ja 
indicada la existencia de la nota estética en l'especie. Son estudi, 
que es anomenat anatomia artística (crech que més bè li escauria el 
nom de morfologia estética), no es de cap modo impropi dels tractats 
de Zoologia y Botànica, abans bè es complement dels mateixos, 
Les formes més belles son les que 'ns ofereixen ab més abundor 
les superficies elipsoidals: elles son les propies dels sérs superiors. 
Mireules sinó en els artrópods y en els vertebrats, y entre uns y 
altres, principalment els insectes, els aucells y els mamífers, y ob- 
serveules preeminentment en l' home. 
En el genre Cignus (£) y superiorment en l' especie Cignus olor, 
Vieillot, les superficies elipsoidals hi son surabundantes y gracio- 
síssimes. 
En el Cignus olor, la taHa es set vegades la longitut del cap 
(el bech inclós). El cap es, donchs, el módul ó mida que regula l'ar- 
quitectura ó geometría de la forma, com ho es en "altres sérs su- 
periors. 
Les proporcions de les distintes parts respecte à la longitut 
total poden ser expressades aixís: Cap, 1/7, coll, 2/7, tronceh, 4/7, 
inclós la cúa, aquesta, 1/7, ales plegades, 2/7, tarses, 1/14, y la 
planta del peu, en sa part més llarga, 1/7. Les proporcions del bech 
respecte ó la llargaria total del cap es de 1 à 2. La amplaria ó ma- 
jor diàmetre transversal del troneh es de 2/7. 
(t) Comprén sis especies: Cignus musicus, Bechs., C. bevvicxi, Yarr., 
C, columbianus, Cones, C. bucinator, Rich., C. olor, Vieill., y C. nigricol- 
lis, Lath. 
