122 INSTIrUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
la closca central ó d' alguna de les extremitats ambulacrals y de 
tentàculs, deixantse de trovar lo restant dels esquelets, empró casi 
may l' esquelet complert, es una raresa, no obstant se pot classi- 
ficar ab relativa precisió, mentres que si fs tractés d' animals de 
dimensions molt petites fora casi impossible ferne una exaeta clas- 
sificació. Per últim, una de les causes que s' han de tenir en compte 
al fer l' estudi de la fossilisació dels COrustacis es les condicions 
fisiológiques de relació ó sigui les condicions del viure d' aquets 
animals, que com ja hem dit estàn sempre en les costes entre les ro— 
ques, ó bè en els sorrals de les platjes, colgats junt ahont sÍ humillan 
les revoltes ones, també en llochs enllotats y fangosos, per lo tant 
estàn en condicións excelents pera sufrir els efectes de les inunda- 
cions fins de les més insignificants, essent embolcallats per les ma— 
teries terroses de les aigues continentals Y així pagan el tribut à la 
mort y llurs restes son preservats dels agents exteriors, entrant la 
fossilisació y quedantne quant menys l' impresió com passa en els 
restes de nostres Trilobites, Ó bè sustituits per sustancies pétreas 
com passa en alguns Balanus de Montjuich, à voltes ne resta 
solsament el motllo, per exemple algun dels Càncers recullits al 
Eocénich y altres del Pliocénich, mentres que tambè pot conservarse 
integra la mateixa sustancia o components de la closca del animal, 
com pot veurers en alguns Balanus de nostre Miocénich. 
M' extendría moltissim al descriure detingudament els diferents 
moviments del terreny català durant els diferents períodes geoló- 
gichs, els que ja estàn ben detallats y descrits per Mossen Norbert 
Font y Sagué en sa eGeologia de Catalunya. Diferentes causes 
que produiren els mateixos efectes, tant per la fauna com per la 
fiora paleontológiques y que solsament donaré una idea general de 
les relacions estratigrafiques pera relacionarla ab el desenrotllo 
cronológich que he fet dels Crustacis à Catalunya. Durant l' época 
Primaria en nostre terrer hi havía unes circunstancies excelents 
pera la existencia dels trilobites, que han quedat estampats en les 
capes pissarrosas, de composició generalment argilosa, empró que 
per la presió de la superposició de successives capes s' enfortiren 
fins ú enrocarse y úà pendre la estructura pissarrosa. Al contrari 
passà en la Secundaria, que fou de grans sedimentacions aluvials 
per les mundials inundacions motivades per els cambis orogràfichs 
del terrer avuy de Catalunya, lo que ho provan els grans massifs 
dels Triasichs, tot pinyolench, que fins al present no s' hi havian 
