INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 63 
mentació en el fons de aigas, y tenint present la sèva naturalesa 
química, tant aimant de l' aiga, qu essent amhidre, ab el sols 
contacte prolongat ab l atmósfera arriba à hidratarse, çeóm se 
compendría qu' al precipitarse dintre d' ella, ó en sa presencia, 
no s' formés l' hidrat, ó sia el guix2 Mrs. Ed. Fuchs y L. de Launay. 
en la sèva magnífica obra eTraité des gites mineraux et meta- 
llifereso, axis ho admeten, creyen que posteriorment, efecte d' ele- 
vadas temperaturas produhides, diuhen, per reaccions químicas ó 
per la intervenció d' aigas termals, el guix se deshidratà, conver- 
tintse en anhidrita. Pero si s' han d' admetre com ú causes de dita 
temperatura. algunas accidentals, com las dos citades, de reaccions 
químicas y aigas termals, cper qué no hem d' admetre una causa 
mes essencial, diriam, y permanent, com es la presió2 çNo s' expli- 
ca per aquesta, com à productora de calor, l' estat pastós en que 
habian de trobarse las caliças, las pizarras y las lidianas, per po- 
derse plegar y replegar, com veyem que ho han fet, formant ade- 
mes anticlinals y sinclinals inmensos, y els fenomens d' escorri- 
ment, com ho admet el antes citat Mr. de Launay en la sèva obra 
eLa seience geologique2: çNo se li atribuex també la conversió 
de la caliça compacte en cristallina metamórfica, com la de las 
argiles, mineral hidratat, en pissarras, mineral ó roca anhidre2 
Crech, donchs, que la primitiva formació de tot sulfat de cals 
sedimentari fou l' hidratat, el guix, transformat en tot, Ó en part, 
posteriorment en l' anhidro, l' anhidrita, per deshidratació pro- 
duhida per temperatura, quina causa, per regla general, ha sigut 
la presió exercida per les capes superiors de terreno depositades 
sobre d' aquell. Anhidrita jque després, al posarse en contacte 
ab aigues d' infiltració, ó ab l' atmósfera, ha pogut hidratarse de 
nou, passant ú guix, complintse el cicle de transformació que pre- 
sentan tots els materials que formen l' escorsa de la terra. 
Y axó sembla tenir la sèva confirmació en el fet de que sols se 
troba l' anhidrita sedimentaria en els jaciments de sulfat de cals 
pertanyents ú terrenos geológichs relativament antichs, comson els 
pérmichs, triàssichs y juréssich: axis à Strassfurt, pérmich, als Alps 
(Montiers, Bourg, Saint-Maurice, etc.), base del juràssich, segons 
Mr. Fabre, aquí à Catalunya sols se ha senyalat à Cervelló y Va- 
lirana, triàssich: y no fs troba en jaciments de terrenos posteriors, 
com en el eocénich de París, ni en els del miocénich de Alsacia, 
Provincia de Toceo, voltants de Rimpina, Sicilia, ni menys en els 
