74 INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
diu en Fabre, com moltes altres questións anàlogues quí hauríen de 
ser objecte primordial d' estudi, son generalment oblidades per los 
col-leccionistes (empaleurs los anomena l' autor) d' insectes, més 
 solíeits de futeses que de bells resultats. Pera '1 col-leccionista clas- 
sificar y rotular los insectes ab bàrbares etiquetes, es arribar ai 
més alt grau del saber entomológich.2 
eNoins y més noms, continúa, lo demés, équé l' hi importa2 
Avans, del enemich de 1a Pieris se 'n deya Microgaster, aixó es, lo 
de ventre curt. Ara ja tè un altre nom, avuy se "n diu Apanteles, ó 
sigui, l' incomplert. jOhl jy quin bell progrésl 4Y qué avansem ab 
aixó2 i:Podem saber per ventura cóm s' introdueix enla larva, lo 
del ventre curt ó l' incomplert2s 
Després s' admira d' alguns autors que fa poch han publicat 
trevalls entomológichs y encara eseriuhen que 'l Microgaster glo- 
meratus inocula directament sos ous é la oruga de la papellona de 
la col, en quina crisàlida han de viurer paràssites les larves de 
aquell, fins que "n sortirà perforant la dura y cornia escoberta. No 
sé qué diría en Fabre, si veigés lo que llegeixo en uns Nuevos Ele- 
mentos de Historia Natural (1900), ahont s' hi diu, à propósit de la 
Pieris: cEsta especie tiene un enemigo que impide su desarrollo, y 
es un pequefio himenóptero que pone sus huevos en la crisdlida.. — 
Evidentment aixó no pot ser. Basta, pera persuadirsen, véurer al- 
guna plantació de cols, ahont de preferencia s' hi sol desenrotllar 
la papellona: may hi trobaréu les crisàlides atacades pe'l Micro- 
gaster, sino les orugues arrimades à les parets ó als objectes que 
rodejen la plantació. A dotzenes de vegades les hem vistes esllan- 
guides y bona part cobertes dels petits y grochs capells del paràs- 
sit, mes de crisàlides no n' hem vista may cap que 'n dugués ni un. 
Y no pot esser altre cosa. Perque, com nota l' il-lustre entomó- 
lech, examinada la boca de la larva del Microgaster (que sería l' 
órgan perforant), se veu qui es apropiada pera la succió y no con- 
tè cap classe d' armadura prou potenta pera atravessar la coberta 
erisalidaria. Per altre part, si s' observa atentament la mateixa 
víctima, no 's veu que presenti interiorment cap mossegada ni se- 
nyals de traumatisme, ni pe'l sèu exterior se distingeix de les al- 
tres. De manera que si no fos per aquell esllanguiment que se li 
nota quan arriba 'l temps de crisalidarse, no fs coneixería quines 
son les atacades. 
Ab tot y la falta de medis resistents, lo Microgaster ix Ce la sèva 
