16 INStItUCIÓ CAranLAaNA p HisroRmia NATURAL 
va ficarhi un trosset de fulla de col, que contenía ous de la pape- 
lona, un paperet ab una mica de mel y uns quants Microgasters. 
iVàlgans Deul jy quin bullit s' hi va armar tot de seguidal Movent 
ab fressa y ab senyal d' alegría les ales y fregant ab viva satisfíac- 
ció les potes, se tiren les femelles ab gran deliri demunt dels ous, 
los oviran per tots cantons, sondejan ios instersticis ab les antenes, 
los tantejan ab los palps, y bellugantse d' una part à l' altre. apli- 
cant ràpidament al ou escullit l' extrem del ventre, d' ahont ne surt 
un fibló com un bisturí quí empelta 'l germen dessota de la pell del 
ou. Tot aixó fs fa ab métode y ordre, epcara que siguin moltes les 
que ponen é l' hora. Adver:int que per hont ne passa una, n' hi 
passan d' altres, de vegades quatre, cinch y més, sense poderse 
fixar lo nombre de visites fetes al mateix ou, ficanthi cada vegada 
el fibló y deixanthi un nou germen. 
Lo nombre de gérmens inoculats podría determinarse després 
de morta l' oruga, contant los capells del paràssit construits al 
entora de la mateixa. Per terme mitj se n" hi solen trobar uns vint. 
pero altres cops se n' hi conten més, donantse l' cas d' havérsenhi 
vist fins à seixanta cinch. 
P BRAGE 
Sobre la presencia del iturici superior ú fa Espluga de Fivmeolí 
La constitució geológica de la provincia de Tarragona es poch 
coneguda y estudiada en relació à les demés provincies de Catalu- 
nya, y per aixó cal anar citant tots els datos, per insignificants 
que semblin, ab el fí d' ajudar à son eselariment.. 
Y encara ens cal manifestar que de tots els terrers que la cons— 
tituhexen el menys conegut es el paleozóich, sots qual denomina- 
ció s' engloven en comú y sens senyalament de nivells la potenta y 
extesa faxa de piçarres que forma el fonament de les serres de 
Poblet, Prades, l Albiol, Argentera y la comarcada del Priorat. 
En aquesta formació piçarrosa hi haurà indubtablement varis 
nivells, com ho demostra ja sa estructura física y son major ó me- 
nor grau de metamorfisme, pero son aquets elements poch fixos 
pera fer una divisió exacta. Avuy per avuy crech que no es possi- 
ble senyalar més divisió que la del silúrich superior, per pertanyer 
ú n'ell els únichs fóssils descoberts. 
Aquets son els graptolites que 's troben ab relativa abundor en 
les piçarres blanques y negres properes al célebre monestir de Po- 
