INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 97 
UN BASALT AB HORNBLENDA 
de la regió volcànica de ia Provincia de Girona 
La regió volcànica de la provincia de Girona de la nostra Cata- 
lunya es realment tant important per l extensió que comprén, yY 
varietat de productes que l' integran, com poch estudiada encar, 
quant menys en els seus detalls. El primer que la donà à conéxer 
fou, com se sab, un català en 1796, el distingit naturalista D. Fran- 
cesch Bolós: demprés d' ell diferents autors se n' ocuparen, devent 
fer coment d' els tres últims treballs coneguts per la sèva impor- 
tancia. Lo any 1904 el Rnt. M.P Joseph Gelabert, Pbre., publicà el 
seu llibre cLos volcanes extinguidos de la Provincia de Gerona,2 en 
el que estudia tota la regió y els seus productes, en 1907 aparegué 
en el eThe American Journal of Science: (vol. 24 September) el 
follet titulat eThe Catalan volecanoes and their rocEs,o obra del 
Dr. Henry S. VVashington, treball curt, pero molt substanciós, 
ahont l' autor, ab la competencia que tè tan reconeguda, fa l' es- 
tudi quimich y micrografich de las principals roques que va recu- 
llir en la regió, y finalment en el matex any 1907 sortí la Memoria 
de la Real Societat Espanyola de Historia Natural, eFormaciones 
voleúnicas de la Provincia de Gerona2, per els senyors Calderón, 
Cazurro y Fernàndez Navarro, que serà d' aquí endevant el punt 
d' ahont deurún partir tots els estudis é investigacions que 's vul- 
guin fer. 
Un dels afloraments volcúnichs, ó millor dit, corrents, basalteas, 
per cert citat per primera vegada en l' obra de que acabém de fer 
esment, es al terme de Sant Feliu de Buxalleu, un dels punts de la 
ratlla exterior del perimetre de la regió volcànica, quant menys per 
lo que fins avuy se coneix. A punt ja de sortir la sèva esmentada 
obra, ne tingueren noticies los senyors Calderón, Cazurro y Fer- 
núndez Navarro, per lo que no pogueren estudiarla en situ y sol- 
sament examinar alguna mostra que ls hi enviaren. Dono aquet 
detall, perque axó, juntament ab la manera especial en que 's pre- 
senta la corrent, pot explicar perfectament la determinació per ells 
donada, quelcom diferenta de la que pareix esser realment. 
En dit terme, donchs, y aprop de la casa anomenada Molí d' en 
Pons, en el fons d' un petit barranch, que avuy aprofita una co- 
rrent d' aiga convertintla en un torrentet, orientat poch més ó 
