INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA' NATURAL 99. 
ros, y contiene igualmente plagioclasa y magnetita, alterada en 
ahematites la mayor parte. Es de notar que en esta preparación, 
sen uno de los bordes no se ve més que hornblenda y sanidino, 
,ediferenciàndose desde luego del resto por el predominio del ele- 
omento blanco. 
xLa roca no es, pues, limburgita. Creo que puede calificarse de 
sbasalto con hornòlenda, tipo poco abundante y que llegando à fal- 
rtar ó estando muy espaciados los cristales de olivina, pasa la 
roca 4 una andesita amfibólica, Y aun à una traquita, como sucede 
xen un extremo de la preparación últimamente examinada. Tal vez 
vestas Vvariaciones dependen de la mayor ó menor distancia al 
2Contacto con el granito, ó con otras rocas atravesadas por la erup- 
xción. De todos modos es un tipo de roca poco común.2 
Com se veu, donchs, aquesta roca fou calificada equivocada- 
ment de limburgita en l' última esmentada obra, eFormaciones 
volcànicas de la Provincia de Gerona:, lo que s' explica per lo 
que antes he indicat. 
En quant à basalts ab hornblenda, no se 'n fa esment de que se 
haguessin trobat en aquesta regió voleànica en cap obra, que jo 
súpiga. Mr. VVashington, en el sèu citat follet (pàg. 288), al parlar 
dels minerals que ha trobat en els sèus exàmens, diu que al'horn- 
sblenda, biotita y titanita, faltan per complert (are entirely absent), 
-2ni un sol gra de cap d' ells ha sigut observat en las preparacións 
sexaminadas.2 Y ja en la púg. 228 había dit: cExaminadas les ro- 
,ques al microscopi se troba la augita en bastanta abundor, en 
menor cantitat l' olivi y la magnetita, si bè fs troban los tres en 
totes les roques, mentres la 4ornblenda Y la biotita faltan per com-. 
aplert (are entirely vanting)o. 
En l'obra eFormaciones volcànicas de la Provincia de Gerona 
no 's cita pera res la hornòlenda, com mineral constituent els dife- 
rents productes volcànichs de la regió: y diu (pàg. 442 y segúents) 
cque sols se troba en las inclusions d' altres roques més profundes 
y anteriors qu' engloben alguns dels basalts ó laves actuals.2 
cPodría tot axó indicar qu' aquesta corrent basàltica, de que 
aquí tracto, es d' época anterior als qu avuy día se coneixen y 
s' han estudiat d' aquesta regió2 No ho crech, pero de tots modos, 
com se veu, se tracta d'una corrent basàltica digne de ser ben 
estudiada per qui tingui les aptituts necessaries. 
LLORENS TOMÀS. 
Barcelona, Octubre de 1909. 
