110 INSTITUCIÓ CATALANA D'HISTORIA NATURAL 
Naturalesa anava passant per nostres ulls d' investigació geoló- 
gica. 
A tots nos serà profitosa aquesta excursió y haurà gravat en 
nostres recorts una impresió misteriosa que ja may s' esborrarà. 
Els de Catalunya vos esperen pera poguervos donar en l' esde— 
venir un altra forta abrassada com la que ab Íruició estranyeren 
antany, y acabo ab un d revéurer ú Catalunya al any vinent si ú 
Deu plau. 
MossEN M. FAURA Y SANS 
Madrid 30, III, 09. 
N HCROILOGÍIA 
Pardo y Sastron.—P. Furgús, S. .J. 
Al mateix día y à la mateixa hora, el 29 de Janer d' aquest 
any ú las vuyt del matí deixavan de viurer dos preuhats natura. 
listes en la nostra patria: el R P. Juli Furgús, S. J., à Oriola (Ala- 
cant), y l'Illtm. D. Joseph Pardo y Sastrón, ú Valdealgoría (Teruel). 
Encara que abdós naseuts fora de Catalunya, podém considerarlos 
com naturalistas catalans. El P. Furgús, francés de naixement, 
visqué de petit à Tarragona y à Barcelona, per lo que s tractava 
com é català. En Pardo estudià Farmacia ú Barcelona y aprengué 
la Botànica, tant teórica com aplicada à la Agricultura, en la escolu 
que 4 les hores vers l any 1845 sostenía la Junta de Comers de 
Barcelona. 
En Pardo nasqué 4 Torrecilla d' Alcanyís el 14 d' Abril de 1822. 
Fou un veritable obrer de la ciencia. En el discurs de sa llarga 
carrera de més de 60 anys de botúànich y sens més aspiracions que 
de coneixer Y fer coneixer y estimar sa patria, estudià les regions 
vehines al punt hont residia y recullí materials ab que altres s' en- 
riquiren. La provincia de Teruel, per sa posició topogràfica y gens 
sobrada de vegetació, havía d' esser de les menys conegudes d' Es- 
panya pe'ls botànichs, y ha ocorregut tot lo contrari. En les flores 
