Institució (^atalaNa d' Historia Natural 



137 



tats, la amatistada es escassa, essent avui impracticable la mina d'on, 

 segons la gent del país, la beneficiaven els antics. A Espinelves, sota Vila- 

 drau, i cant Gat, filons més o menys potents de baritina, compacta i 

 tabular, generalment de color rosada; del primer lloc l'extrau la casa 

 Argemir, com a base de la fabricació del seu envejat colorant anevin». La 

 carretera en construcció, de Viladrau cap a Santa Fe per Sant Marsal, ha 

 posat al descobert un gros filó de fluorina, on es poden recollir exemplars 

 cúbics incolors, blanquinosos, grocs i morats. Mostrà un exemplar de 

 <yranit que presenta una exíoliació laminar molt prima i en extensions no 

 reduides, efecte segurament de compressions laterals. — Part botànica. — 

 Son moltes les Molses i Hepàtiques recollides, que es presentaran en 

 treball apart, quan estiguin totes ben determinades; particularment crida 

 'l'atenció nostre President sobre qualques falgueres, o no citades del Mont- 

 seny, o d'especial interès. Tals son el Polysticmim angiilare, en sa forma 

 típica, no gens escàs; el Athyriíim alpestre; la varietat, que sembla parti- 

 cipar de les dugués longearistatum i hastatiim d'En Christ de la espècie 

 Pol. lonchitis, en el barranc aprop de la font del cristall: i la varietat 

 obovata hXoore. del Asplenimi lanceolatiim, que alguns .autors eleven a la 

 categoria de espècie, recollida en el últim revol del camí de la Arola cap a 

 Sant Segimont, al començar la pujada, en unes llicorelles, en lorma del tot 

 igual als exemplars trobats l'istiu de l'any passat en idèntica habitació en 

 'una reconada del Cap de Creus. — Part zoològica: Moltes novetats va 

 trobar el R. P. Navàs, de que s'en cuidarà de donar compte en una o altra 

 forma, tan en sa especialitat com en espècies de Quernetos o pseiido-escor- 

 pms. En el torrent de Matagalls, fins prop de la font del mateix nom, ens 

 crida l'atenció en els balsaments d'aigua unes petites esferes gelatinoses, 

 -de diàmetre aproximat, de un centímetre, que contenien moltes d'elles, 

 petits embrions, força semblants als de alguns mol•luscos d'aigua dolça: 

 sospitaren si serien d'uns petits batracis, dels que hi havia prous larves, 

 i que no assoliren conservar fins dur-los a ciutat. Mol•lusc aquàtic no s'en 

 veia altre que el Anciliis, del que no sabem com deixa els seus ous. — 

 L'exploració de que parlem ens va tornar a convèncer de la conveniència 

 de fer un treball de conjunt de la fauna, flora i gea de nostra preuada mun- 

 tanya, com recordaran molts senyors assistents que ja s'havia intentat 

 anys enrera per part de I'Ixstitució. També la varietat d aus. i de insectes 

 de tots els ordres, ens confirmaren en aital idea. 



Guix fibrós sedós en abundància. — El descobrí nostre President en la 

 riera de Rubí a Papiol, vora dreta, pròximament enfront de les mines de 



