i58 INSTITUCIÓ Catalana d'Historia Natural 



conlera una hermosa placa, de la cual arrenquen uns penjanls finits en 

 adornos arrodonits, extesos pel mateix. L'estoix, lolrat de pell verdosa 

 per de fora, i de vellut morat per dins, té en la part interna de la tapa un 

 medalló conmemoraliu de la ofrena, fet d'un gran tros d'aerinita, mineral 

 descobert pel Sr. Vidal a Catalunya; i sota una placa d'acer paonat, on son 

 esculpits, en or el noms de les Societats que concorregueren a subvencio- 

 nar tan rica joia i els de llurs Presidents respectius. El agraciat va contes- 

 tar al missatje d'entrega, fet pel Enginyer Quefe del districte de Mines, 

 D. Francesc Fontrodona, donant lectura a unes quartilles força ben escrites, 

 on fa ressaltar lo que val i en lo que ell aprecia el ver companyerisme, i el 

 esperit d'agraiment que'l animaba. Els assistents forent obsequials amb 

 un verdader lunc, dintre de la intimitat de nostre simpàtic Membre. Sia 

 per molts anys. 



COMUNICACIONS CIENTÍFIQUES 



Catalogo del herbarlo Barcelonès.— El P. Barnola, llegeix una nota 

 del G. Sennen E. G. sobre el Gatàleg publicat fà poc per aquest darrer, de 

 les plantes dels voltants de Barcelona, i dona en breu resum algunes parti- 

 cularitats sobre dit llibret. 



Hepàtiques dels voltants d Olot. — El P. Barnola comunica haver rebut 

 una nota sobre les Hepàtiques recollides pel soci En Jaume Tenas pels vol- 

 tans d'Olot; primera d'altres que ofereix publicar sobre les Muscinies de 

 dita regió particularment. Gita en aquesta nota 32 espècies, entre elles 

 4 noves per a Gatalunya, i 3 per a Espanya. 



Característica de la vegetació del Turó del castell d'OIérdola.— Era el 

 17 de novembre, diu nostre Presldenl, que tinguí ocasió de fer una excur- 

 sió cap a Olèrdola . Fins la vigilia haviem estat en plé règimen de pluja, 

 amb greu perill de tenir que desistir d'aquella. Çò feu que tinguessin que 

 limitar les exploracions a les parts altes; triarem el turó on es conserven 

 notables restes del antic castell, circunstància que s'ajuntava per a donar-li 

 la preferència. Una munió de plantes eren en plena floració, que, ajuntant-se 

 amb la verdor de mates, herbes i arbres, ens feren la marxa prou afalaga- 

 dora. Les rosades corolies de la «bruguera» Eriça multiflora L., constras- 

 taven bonicament amb les blaves de la «fuxarda» Globiilaria Alypum L., 

 del «romaní» Rosmarinus offtcinalis L., i del «espígol» Lavcindula lati- 

 folia Willd., enlairades demunt de les baixes i blanques de la «sajulida» 

 Satureia montanA L., de les virolades de les «margaridoies» Bellis silves- 



