37 



A JOEDANIT ES MENEGHINIT ISOMORFIAJA. * 



Schmidt SÁNDOR-tól. 



A chemiai kristálytannak tapasztalatai szerint, két olyan anyag mint 

 a szokásos írással : 



^ Ph S . ASu2 Sq (Jordanit) és 

 4 Ph S . Sbl Ss (Meneghinit) 



_kristálytanilag is bír bizonyos analógiával, más szóval azok ísomorfok. Az em- 

 lített két ásványnál azonban mindeddig nem sikerűit kétségtelenné tenni 

 ezt. A Jordanit u. is G. vom Rath vizsgálatai szerint rhombos rendszerű kris- 

 tályokban fordul elö, míg a Menegliinitet u. azon szerző monoszimmetriás 

 rendszerűnek írta le. Ezen, az isomorfia szempontjából egyelőre negativ 

 eredményt jórészben az okozhatta, hogy míg a Jordanitot igen jó kristá- 

 lyokon lehetett vizsgálni, addig a Meneghinitböl csak igen gyarló anyag 

 állott rendelkezésre. A legújabb időkben azonban dr. Krenner József Sán- 

 dor úr a Menegliinitet is jó kristályokon vizsgálhatta meg és tanulmányait 

 a, msigj. földtani társulat 1S83. évi május hó 20-án tartott szakülésén adta 

 elő.** Ebben ő meggyőzőleg kimutatta, hogy a Meneghinit nem monoszim- 

 metriás, hanem rhombos rendszerű. 



E fordulat után önkéntelenül is fölmerül a Jordanit és Meneghinit 

 isomoríiájának megoldatlanul maradt kérdése és dr. Krenner dolgozatában 

 ezen pontot sem hagyta érintetlenül. Szerinte azon állás, melynél a Mene- 

 ghinit alak tekintetében még a legjobban egyezik a Jordanittal az, hogy ha 

 a Jordanitot a vom RATH-féle állásból úgy változtatjuk meg, hogy a 



Jordanit b lapja a Meneghinit b lapjával és viszont a 

 Jordanit c lapja a Meûeghinit a lapjával essék egybe. 



Ekkor a hasadási lap mind a kettőnél ugyanaz (bj, a Jordanit m priz- 



* Előadva a magy. földtani társ. 1884. évi január hó á-án tart szaküléséu. 

 ** Földtani Közlöny, 13, 1883, p. 297. 



