43 



mák a jellemzők, addig a Meneghinitnél — ezen javasolt állásban — a 

 fősor piramisaiból egyet sem észleltek, hanem a tetőzést brachypiramisok 

 és makrodómák jellemzik. Másrészt a Jordanitnál prizmák nagy ritkaságok 

 és akkor is csak alárendeltek, a Meneghinitnél ellenben a prizmák a legjob- 

 ban kiképződött lapok sorába tartoznak. 



A Meneghinit egyes szögértékei azon sajátsággal bírnak, hogy bizonyos 

 övekben közel állanak egymáshoz. így pl. : 



Hasonlót észlelt G. vom Eath a Jordanitnál is és úgy ezen tulajdonság, 

 valamint a kombináczióknak kifejtett eltérő sajátságai azok, a melyek ekét 

 ásvány kristálytani analógiájának fölkeresését egy kissé megnehezítették. 



Már megemlítettem dr. KEENNER-nek a Meneghinitre vonatkozó ész- 

 lelését, hogy a brachydomák sorában (az ő fölállítása szerint) az x lap mellett 

 körülbelől egy foknál nagyobb hajlással az egyik vagy másik irányban 

 üicinális lapok vannak gyakran kiképződve. Hogy ezen lapokat minden 

 kétség nélkül vicinális alakoknak kell tekinteni, az következik abból, hogy 

 dr. Krenner fölállítása szerint, a; = (012) . ^/2 P 00 és ?/ = (011) . P 00, 

 e ,kettő hajlása pépig : 



:c M/ = 0J2 : OU = Vo'' 30' 45". 



Máskép áll azonban a dolog, ha az általam javasolt tengelyekre vo- 

 natkoztatjuk ezen «vicinális» alakokat. Az alábbi táblázatban u, is. kiszámí- 

 tottam néhány brachyprizmának hajlását az a (100) laphoz és mellé írtam 

 azon mért szögértékeket, a melyeket dr. Krenner ezen vicinális lapokra 

 nézve tájékoztató gyanánt közölt. 



Ha még azon lapot is figyelembe • veszszük, a melyet G. vom Eaïh 

 idézett dolgozatában |:í betűvel jelezett (a felfogásának alapul szolgáló iker- 



