apró kristályos kérgeket képez. A Cerussit ezen darabokból Ítélve bőséges 

 mennyiségben van, de söt egyugyanazon Galenit- Sphal érit példányon is 

 találni azt a Smithsonit társaságában. Önkéntelenül is fölmerül a gondolat, 

 hogy a Smithsonit keletkezése analog lehet a Cerussitéval, ha az előfor- 

 dulás körülményei ennyire egybevágnak. Ha az eredeti érczkitöltést, a melyre 

 a régibb időkben úgy mint mai napság a nagyobb mélységekben akadni — 

 Oalenitnak és Sphaleritnak veszszük, akkor a mellékkőzet feloldásából, 

 mállásából keletkező mész- és magnesia carbonátos oldatok egyszerű csere- 

 bomlást szenvedhettek az ólom- és zinksulfid oxydátiói termékeivel, mint 

 az alábbi vázlat előtünteti : 



Zn S I Zn SO, .7 H,0 \Ca CO^ \ Zn G(\ , Ca SO, . 2 H^ 0. 

 Pb S\Ph SO, ]Mg CO3 I Fh CO., , Mg SO, .IH^O. 



A zinksulfát (Goslarit), mészsulfát (Gypsz) és magnesiumsulfát (Epso- 

 mit) mint könyen oldhatók eltávolodtak és e szerint az ólomsulfát, zinkcar- 

 honát és ólomcarbonát utalhatnak a végbement vegyi változásokra. Az 

 Anglesit, Smithsonit és Cerussit együttes előfordulása a mállott Galenit- 

 Sphalerit példányokon tehát határozottan oda vall, hogy ezen föltevés igen 

 valószínű. Az a bár csekély mennyiségű Cadmium is, melyet Loczka úr 

 közölt elemzésében az ardói Smíthsonítban talált, a Sphaleritból való kép- 

 ződésre utal, mint a melyben a Cíí tartalom az újabb, pontosabb elemzések 

 szerint átalában véve gyakori. 



Cadmium tartalmú Smithsonitot 1858-ban dr. J.E.Blum* ismertetett 

 a wieslochi (Baden) gálmabányából. Ez az ottani közönséges gálmán mint 

 igen vékony, szép czitrom-viaszsárga, olykor zöldes vagy barnás színű 

 kéreg fordult elő. A legújabb időkben azonban épen Wiesloch volt azon 

 gálmatelep, melynek érczét Adolf Schmidt ** a Sphalerit átalakulásából 

 keletkezettnek állítja. Beható dolgozatában nemcsak a települési viszonyok- 

 ból, hanem az ottani ásványok együttes előfordulásából is vonhatta ezen 

 következtetését, a melylyel az elmondottak alapján a pelsőcz-ardói viszo- 

 nyok is a lényegben egybehangzanak. 



A különböző korú mészkövek és dolomitok ércztartalma, főleg a meta- 

 morph képződményekhez számított Smith sonit-telepek genetikai értelmezése 

 ismeretesen a bonyolult kérdések sorába tartozik. Ez utóbbka nézve ha 

 egyes helyeken, mint névszerint Baibl-on Posbpny*** szerint a legtöbb kö- 

 rülmény a Calcit resp. Dolomit átalakulására is utal, másrészt a íviesloclii, 

 felsö-sziléziai f és a pelsó'cz-ardói gálmatelepek a vegyileg sokkal egyszerűbb 

 keletkezés, a Sphaleritból való eredés mellett bizonyítanak. Hogy azonban 



* Neues Jahrbuch füi- Mineralogie etc. 1858. p. 290. 

 ** Die Zinkerzlagerstätten vom Wiesloch. Ausz, in Gxoth's Zeitsclmft 7. p. 406, 

 *** Jahrbuch der k. k. geolog. Eeichsanst. 1873. p. 317. 



i Groddeck. Die Lehre von den Lagerstätten der Erze. Leipzig, 1876. p. 251. 



