141 



Ugyanazon feltételek mellett az alakok különböző színezetű kopoltyúkkal 

 bírnak. Ez irányú vegyi és élettani ismereteink azonban még oly hézago- 

 sak, hogy bizony egyelőre Darwin nyilatkozatához kell csatlakozom, a ki 

 szerint a festőanyagok az élő szervezet laboratóriumában minden haszon- 

 tól függetlenül keletkezhetnek. 



Miután Kbukkbnbeeg az említettek daczára a festőanyagoknak mégis 

 nagy élettani jelentőséget tulajdonít és azok tanulmányozására utal, én 

 sem mulaszthatom el megfigyeléseimet közzétenni. Nevezett búvár nézetét, 

 hogy a festőanyagok pontos vegyi ismerete nélkül azok működésére kö- 

 vetkeztetni nem lehet, én is elismerem, de nem kevésbbé fontosnak tartom 

 ama biológiai folyamatok megismerését is, a melyek létezésökre befolynak. 



Mivel K. Brandt, a nápolyi Stazione zoologica egyik tisztviselője, a köz- 

 figyelmet az állati szövetekben élősködő algákra irányította, melyek a bőr- 

 légzéssel összefüggésben állanak, én sem mulasztottam el, főleg a sárgás 

 kopoltyúkban kutatni utánok, de azokra soha sem akadtam. 



Ujabban azonban főleg egy, Wurm által Tetronérythrinnek nevezett 

 narancs-sárga festőanyag, mely az alsóbbrendű állatok bőrében is van, vonta 

 magára a figyelmet. Merejkovszky volt az első, ;i ki ezen anyagot sok 

 Gerincztelen állatnál megtalálta és bebizonyítani iparkodott, hogy ennek a 

 bőrlégzésnél hasonló szerepe jutott, mint a Haanoglobinnak a Gerinczesek 

 vérében. Krukkenberg ellenben ama nézetben van, hogy annak főleg a 

 spongiáknál a testanyagának felépítésében van nagy szerepe. Egyúttal 

 odanyilatkozott, hogy a Merejkovszky által felsorolt állatok nagy része 

 nem bír Tetronérythrinnel. 



Merejkovszky szerint ezen festőanyag minőségben különböző fajtái 

 a Krukkenberg által proponált gyűjtő név alá egyesíthetök «Lipochrome» 

 elnevezéssel. A kopoltyúk festőanyagai, mint vizsgálataimból kitűnt, a 

 Lipochromoknak sajátszerű reactióit szolgáltatják, de mindemellett a Sa- 

 bellák és Serpulák festőanyagának különbségére ismételve utalok. E festő- 

 anyagok élettani működését pontosan megmagyarázni még most igen 

 korai volna, hanem sokkal czélszerűbb ama tüneményekkel foglalkozni, 

 melyek valamely élettani folyamat következményei lehetnek. Ilyen például 

 azon tényezők kifürkészése, melyek a kopoltyúk színeinek gyöngülését vagy 

 elhalványulását idézik elő. E kérdés megoldására legczélszerűbb a Spiro- 

 graphis Spallanzani nevű fajokat tanulmányozni. A víztartóba egy pillan- 

 tást vetni elegendő, hogy a kopoltyúk sötét és igen halavány színárnyala- 

 tait együtt szemlélhessük. Az előbbeniek csak ujabban, az utóbbiak azonban 

 már jóval ezek előtt kerültek oda. 



A legújabb időkig ama nézet uralkodott, hogy a világosság befolyá- 

 solja a színek megtörését ; de mióta a Challenger expeditió és Milne 

 Edwards kutatásaiból kiderült, hogy színekben gazdag állatok igen nagy 

 mélységekben is előfordulnak, hova a nap sugarai nem is hatolhatnak, e föl- 



