172 



hogy a Chenu - Ad AMS-f éle rendszerhez csatlakozva dolgozzák fel az anyagot. 

 De nem e rendszer, hanem — hogy áthidalják a régi művet az újjal — 

 HöRNES Mór sorrendjében tárgyalják az egyes családokat. 



Nekem egy időben alkalmam volt a m. kir. földtani intézet gyűjte- 

 ményeiben lévő és Lapugyról származó gazdag faunát feldolgozni. Amint 

 időközben Hörnes E. és Auinger M. munkája megjelent, hozzá fogtam a 

 revideáláshoz s ez alkalommal kiterjeszkedtem a m. kir. földtani intézetnél 

 meglevő többi előfordulásokra is. így néhány új alakra bukkantam, a me- 

 lyeknek leirását az alábbiakban van szerencsém közzétenni. 



Szabadjon még azt is megemliteni, hogy ezen itt tárgyalandó új ala- 

 kokra nézve Hörnes Eudolp úr nézetét is megtudtam, mely az enyémmel 

 megegyezett. 



I. A CONUSOR CSALÁDJA. 



Hörnes Eudolf és Auinger M. műve szerint az osztrák-magyar mon- 

 archia mediterrán korú rétegeiben a Conusok 52 alakkal vannak képvi- 

 selve, melyek az AüAMS-féle rendszer Stephanoconus, Dendroconus, Litho- 

 conus, Leptoconus, Rhizoconus és Ghelyconus nemei között oszlanak meg. 



Ezen 52 alak közül hazánk ekorú rétegeiben 39 alak fordul elő, 

 melyek közül 22 közös, mig 16 csakis nálunk találtatott. Ez utóbbiak 

 számát ezúttal kettővel, ú. m. : 



Conus (Chelyconus) Böckhi n. form. 

 « « fusiformis n. form. 



Hidasról növelhetem. 



A Conusoknak hazánk mediterránkorú rétegeiben való elterjedését a 

 következő táblázat tünteti fel : * 



"-'' Az előfordulási jelzést illetőleg : 



I = E. Hörnes és M. Auingek művében közölt oly előfordulás, melyet 

 nekem nem sikerült konstatálni; 



+ ::= közölt és általam is konstatált előfordulás ; 

 -Î- = nem közölt, de általam konstatált előfordulás. 



