185 



JELLEMZŐ ADATOK 

 EEDÉLY HAKTYAEÖPŰ KOVAKAINAK FAUNÁJÁHOZ. 



MOCSÁRY SÁNDOR-tÓl. 



Erdély hártyaröpű rovarainak (Hymenoptera) faunája az irodalomban 

 még ma is nagyon ismeretlen. 



Dr. Mayr Gusztáv volt az első, ki egyes adatokkal járult e rovarrend 

 ismeretéhez, melyeket Fuss Károly, később Herman Ottó és szerző újak- 

 kar bővített. 



1880-ban Henrich Károly 51 méhfélét sorol fel, melyeket Nagy-Sze- 

 ben körűi gyűjtött; ezekkel együtt az 1881 -ik év előtt Erdély hártyaröpű 

 rovarainak faunájából csak 227, többnyire közönséges faj volt ismeretes. 



Míg hazánknak a Királyhágón inneni részén ismeretesen több mint 

 4000, biológiai és földírati elterjedés tekintetében nagyrészt igen érdekes 

 hártyaröpű rovar él, s ezzel szemben a Király hágóntúli rész ilynemű fau- 

 nájára vonatkozó adatok csak szórványosak, a Magyar Tudományos Akadé- 

 mia és a Nemzeti Múzeum anyagi segélye mellett, Erdély ilynemű állatai- 

 nak s különösen méhfajainak tanulmányozására vállalkoztam. 



E czélból kétszer utaz l- am Erdélybe az 1881- és 1882. években, a hol 

 június — július hónapokban összesen kilencz hétig időztem. Torda, Ko- 

 csárd, Maros-Vásárhely, Nagy-Enyed, Nagy-Szeben, Erzsébetváros, Seges- 

 vár, Élőpatak és Brassó környékén rovarokat, főleg hymenopterákat, 

 összesen 503 fajt 862 példányban gyűjtöttem. 



A bejárt vidékek között legérdekesebb állatokat Tordánál, Nagy- 

 Enyednél és Segesvárnál találtam, köztök olyan fajokat is, melyekről előbb 

 alig hihettem, hogy Erdélyben is föltalálhatók lesznek; ez alkalommal 

 arról is meggyőződhettem, hogy több igen érdekes délkeleti fajunk, Ma- 

 gyarország központi és déli részéből, Erdélyen át van elterjedve a Kauká- 

 zus felé. 



E rövid, csak a nyári faunát illető kutatásom után, Erdély hártya- 

 röpű rovarainak állatvilágát csak részben jellemezhetem ; s bár az sokkal 

 szegényebbnek tűnik föl előttem, mint a milyen a Királyhágón inneni köz- 



Termeszetrajzi Füzetek. VIII. kötet. 1.^ 



