288 



A PESEY-I BARYTROL. 



Fényes DBZsö-tol. 



(2 ábrával). 



Dr. Krbnner József Sándor műegyetemi tanár úr megbízott engem 

 ama Pesey-i* Barytok kristálytani megvizsgálásával, melyek a magyar 

 nemzeti múzeum birtokában vannak. 



A példányokon az 50— 60 '%, hosszú/ 9 — 12'%; széles és 9 — 10'"^ 

 vastag, hosszúkás, táblás, víztiszta és átlátszó kristályok ragadják meg a 

 figyelmet. E kristályok quarzon ülnek dolomit-rhomboéderek társaságában. 



E nagyobb baryt-kristályok tövén apróbbakat vehetni észre, melyeket 

 mérésekre használtam fel. E kisebb, legfölebb 1 — 1.5 ^'^,-nyi átla.gos mére- 

 tekkel bíró kristályok a MiLLER-féle állás szerint a rövidebb melléktengely 

 irányában elnyúlva vannak és (001) szerint táblásak vagy lemezesek. 

 A hasison kívül legjoblian a (01 1) brachydóma van még rajtok kiképződve. 

 A makrodómák övében leginkább az (104) és (102) alakok dominálnak, 

 míg más két makrodóma sokkal alárendeltebb mértékben fordul rajtuk elö, 

 ez utóbbiak az (508) és (101), melyek elseje a Pésey-i baryt különös 

 sajátságai közé tartozik. EjDen így (100) és (010) is csak mint igen vékony, 

 alig észrevehető sáv van kiképződve. Ezen alakokon kívül még (110) és 

 {[ű^l] szokott előfordulni, de ez utóbbi kicsinysége folytán sokszor csak alig 

 vehető észre. Az ide mellékelt 1. ábra a Pésey-i barytnak horizontalis pro- 

 jectióját, a2-ikábra j)edig ferde projectióban az 110 prisma és 122 piramis- 

 lapok körül csoportosuló lapokat tünteti föl. 



A nagyobb kristályok sokkal kevesebb alakokkal bírnak; ezek is 

 többnyire a (001) túlságos kifejlődése következtében táblásak vagy lemeze- 

 sek, de néha a (011) lapjainak jelentékeny kikéjDzödése folytán oszlopos 

 habitust öltenek. Az említett lapokon kívül még (104) és (102) dómák van- 

 nak rajtuk kiképződve, az első itt is csak alárendelt mértékben. Az (102) 

 lapjai a makrotengelylyel egyező irányban rostosak. 



* Pésey falu, Erancziaország Savoie départementjában. 



