2 

 . Ä • 



KiTAiBEL Pál hagyatékának közléseiben is akadunk néhány arad- 

 megyei adatra. így a «Reliquiœ Kitaibelianae (1863) 92-ik lapján az Elatine 

 Híjclropiper L. a Fehér-Körös ártereiről Boros- Jenő és Gyula- Varsánd 

 mellől van felsorolva ; ugyancsak Kitaibel nyomán a Linnsea XXXII. 

 (1868) 55i2. lapján Boros- Jenő mellől nemcsak az Elatine Hydropiper L., 

 hanem az Elatine triandra Schkuhr is föl van véve. Közölve van továbbá 

 Kitaibel nyomán Világos sziklás várhegyéről az Anthémis saxatiUs Kitai- 

 bel (Linnaea XXXII. 378), a Genista elliptica Kit. (Linnaea XXXII. 606) és 

 a Scleranthus perennis L. (1. e. 507), — az utolsó egyszersmind Paulis he- 

 gyeiről is. Janka Victor, ki maga is járt Világos várhegyén a Kitaibel 

 Genista elliptica-ját felkeresendő, e növényt az «Öst. bot. Zeit.» XVI. MS. 

 és XXII. 156. lapjain Gytisus myrtifolius Presl-Te igazitá ki; a közlött Scle- 

 ranthus pcrennis-t ipeáig Scleranthus dichotomus Schur-vn kell kijavítanunk. 



Heuffel János a «Verh. zool. bot. Ges.» VIII (1858) 44. lapján a 

 Ranuncidus cassuhicus-t közli a Mokra hegy csúcsáról ; az e név alatt 

 értett növényt azonban később ő maga is (Lásd : Heuffel ap. Kanitz bot. 

 Zeit. 1863. p. 45) Ranunculus auriconius var. pinguis Ilcichb.-nok. tartotta. 

 Heuffel eme Ranuncidus cassubicusa a Haynald érsek gyűjteményében 

 levő eredeti példány ! alapján, valamint saját észleleteim szerint is való- 

 ban nem egyéb mint a Ranunculus auriconius L. egyik alakja, a var.) pin- 

 guis Reichb. 



Ranunculus pseudobulbosus Schur {= R. mediterraneus Grisb.) kö- 

 zölve van Aradról a Schur Phytogr. Mittheil. 53-ik lapján ; egy pár arad- 

 megyei adatot még Borbás ViNczÉ-től az «Öst. bot. Zeit.» XXXIV. Corres- 

 pondenz közléseiben is találunk. A Magy. Tud. Akadémia által kiadott 

 «Mathem. és természett. Közlemények» X. (1873) 12 — 29. lapjain több 

 növényzeti adatra bukkanunk Aradról, Kladova völgyéből, Lippáról, Ead- 

 náról és Soborsinról. 



A legtöbb adatot Aradmegye flórájáról (nevezetesen a megye éjszak 

 keleti részéből) Kéry Imre és Dr. Kerner Antal közleményeiben találjuk. 

 Kéry, a megye egykori fizikusa és Boros-Sebesnek napjainkban is egyik 

 átalánosan becsült agg orvosa, a «Magyar akadémiai értesítő 1859-iki év- 

 folyamában» közölt egy növénylajstromot Aradmegye keleti részének nö- 

 vényeiről, — de pontosabb termőhelyek nélkül ; Kerner, az Öst. bot. Zeit. 

 1867 — 1879-iki évfolyamaiban «Vegetationsverhältnisse des mittleren und 

 östlichen Ungarns und angrenzenden Siebenbürgens» czim alatt írta le 

 szorgos kutatásainak eredményeit. Kerner a Biharhavasokat és Moma- 

 Kodrut 1858 — 1859-ben átkutató tudományos expediczió egyik tagja volt 

 és az ő pontos és részletes közlései a Moma-Kodru s részben a Drócsa- 

 Hegyes hegység flórájáról is, az Aradmegyére vonatkozó floristikai közlé- 

 sek főrészét s egyszersmind legbecsesebb] ét is alkotják. 



Egy pár apróságon kívül mindössze ennyi az, a mivel az irodalom- 



