levélrózsáival az egész tó tükrét ellepi. A Sulyom-tó Arad városát bőven 

 ellátja az ö szúrós, sajátos csemegéjével. 



E Sulyom-tó egy kilométernél nagyobb távolra van a Maros medré- 

 től, a melylyel jórészt egyközesen halad s közte és a Maros közt Arad 

 legszebb kaszálója, a Tóközi-kaszáló terjed el. Túl e kaszálón és Súlyom- 

 tavon az 0-törökvár következik, mely körül a flóra egyszerre tarkábbá 

 lesz ; az 0-törökváron túl ismét egy morotva következik, mely mélyen be- 

 nyomul a szálas erdőbe s ott a Nympheákkal telt tóban végződik, A Nym 

 phea-tó mellékein s attól éjszaknak az aradi flórának sok ritkasága nő, 

 egész az úgynevezett Kereszt-ig, mely a Csála erdőt hosszant szelő főúton, 

 az ó-bodrogi úton áll. Ha e Keirszt-iöl éjszaknak folytatjuk utunkat, 

 csakhamar a Csála éjszaki széléhez jutunk, hol a csatornázott v Holtmaros» 

 vet gátat az erdőnek. Túl a Holtmaroson a buzsáki és Bogdanovics pusz- 

 ták terűinek el ; még ezeken túl is Kurtics és Tornya felé fodorsásos erekre 

 bukkanunk, melyek legnagyobbjánál, a Szárazér-né\, vakszikes területek 

 is találhatók. 



A nevezett helyeken kívül Arad mellett főkép a Maros melléke szol- 

 gálhat botanizáló helyűi ; még pedig különösen a Krivirét, az aradi-vár 

 környéke s azon túl a temesvári vasút és Mikalaka környéke. 



Aradnak ezen közvetetlen környékén kívül a megye hegyvidékeire is 

 kirándultam ; így az Arad-Hegyaljára Világostól Paulisig, a Paulissal s 

 Eadnával határos kladovai völgybe, Eadnára, Sólymos várhegyére és a 

 sólymosi völgybe, Soborsinra s a megye határát képező zámi völgybe, a 

 Fehér-Körös melléki-hegységekbe (így Borosjenő mellett a Mokrára, Boros- 

 Sebes hegyeire, Dézna várára. Menyháza hegyeire s itt főkép a botanikus 

 tekintetben eddig ismeretlen s a környék legmagasabb hegyét tevő Pinko- 

 jára). A Boros-Sebestől Menyházáig terjedő hegyvidékeken buivárkodásaim- 

 ban a legnagyobb készséggel támogatott Jahn Vilmos úr, a Waldstein gróf 

 birtokainak igazgatója, a miért neki e helyen is szívemből köszönettel tar- 

 tozom. 



Arad és megyéje flórájának általános jellemző vonásai gyanánt kettőt 

 említhetünk : az egyik a mindenfelé tapasztalható csekély változékonyság, 

 a másik a növényzet ama keletibb színezete, melyet annak egyes, részint a 

 Biharhegységböl és a Bánságból, részint pedig az Erdélyből ösmeretes ke- 

 leti jellegű növényfajok kölcsönöznek. 



A legérdekesebb növényekkel az Ar ad -Hegy alján találkozunk, ilye- 

 nek: Alyssími transsUvanicum Schur (sólymosi vár), Cirsium Boujarti 

 Pill, et Mitt; GampaniUa macrostachyaW. etK. ; Garlina intermedia Schur; 

 Gynoglossum Hungaricum Simk.; Diantkus trifasciculatus és Dianthus gla- 

 briusculus Kit.; Dianthus sahuletorum Heuff. ; Gytisiis leiocarpus 'K.ein; 

 Gytisiis subleiocarpus Simk. ; Galium flavescens Borh. ; Galium tenuis — 

 sim.um MB. ; Potentilla chrysantha Trev. ; Phleum ciliatum (Grisb.) ; Quer- 



