42 



scheidet sie sich durch kahle Griffel, dicht behaarte Petiolen und Blatt- 

 unterseite, fast kreisrundliche Blätter etc. ; von letzterer aber durch dicht 

 behaarte Petiolen und die ebenso dicht behaarte Blattunterseite, die drüsen- 

 borstigen kürzeren und mehr eikugeligen Receptakeln, kleinere kreisför- 

 mige Blätter etc. Von allen anderen Rosen dieser Gruppe ist sie durch 

 die eiförmigen kugeligen Eeceptakeln, von den Suavifoliis überdies durch 

 kahle Griffel, blasseres Colorit der Petaleu sofort zu unterscheiden.» 



890. Rosa uncinella Bess. Gyéren a Csála erdőben ; Paulis szőlőhe- 

 gyein ; Menyháza felett a Tyinósza hegylaposnál. 



891. Rosa solstüialis Bess. Paulis szőlőhegyein bőven. 



var) rariglanda. Differt a typo pedunculis germinibusque nonnullis 

 hinc-inde giandulis praeditis.- — Paulis szőlőhegyein, de csak egy bokor. 



892. Rosa Transsihanica Schur. Napos dombokon Paulis mellett elég. 

 var) Schurü Simk. Typus Rosse Transsilvanicas foliis penitus glabris 



est praeditus ; it. Schurii mea a typo illó diífert foliorum nervo medio pe- 

 tiolisque plus minus pubescentibus. — Menyháza hegyen a Tyeusz völgye 

 felé s a Tynószánál. 



893. Rosa denticulata Borb. Sólymos völgyében. 



894. Rosa arvatica Puget. Dézna várhegyének hegyhátán több cserje. 

 Heinrich Braun e növényünket a Puget origináléival is összehasonlítá s a 

 Rosa arvatica Puget tőalakjának találta. 



895. Rosa ZaJana Wiesb. Dézna-várhegyén gyéren. 



89G. Rosa micrantha Smith. Borossebes mellett a Kisplesán. 



897. Ruhus cai'sius L. Arad szántóin s a Csála erdő irtásain bőven ; 

 továbbá Paulistól a Mokráig az egész Hegyalján ; Menyháza mellett a ko- 

 hónál. 



898. Rubus sulcatus Vest. Menyháza patakánál a kohó körül elég. 



899. Rvbits hirtus W. et K. Zámi-völgyben, valamint Sólymos és 

 Menyháza hegyein. 



900. Rubv s tomentosus Borkh. Radna hegyein ; Klado va völgyétől a 

 Mokráig az egész Hegyalján ; Borossebesnél a Czigányhegyen. 



901. Rubus Schwarzen (discolor — tomentosus) Holuby. Radna he- 

 gyein ; a sólymosi várhegyen és Sólymos völgyében. 



902. Rubus discolor Weihe et Nées. Sólymos várától Világosig s a 

 Mokráig az egész Hegyalján ; Borossebes mellett a Ivisplesán ; Menyháza 

 patakánál. 



903. Rubus Menyházeiisis (sulcato-discolor) Simk. — Plures hujus 

 formas ad balneas Menyházenses legi, quae omnes medium quasi inter 

 Rubum sulcatum Vest et Rubum discolorem Weihe et Nées tenent.— Rami 

 hornotini steriles sunt glabri, sulcati, aculeis validis muniti, illorum Rubi 

 sulcuti similes ; stipulée lineares; foliola inter formám illorum Rubi sul- 

 cati et Rubi discoloris ambiguunt ; folia ramorum i],orentium infima illorum 



