zömök oszloposak, azokon a makrovéglap a legnagyobb. A mont-dore-x 

 (Auvergne) Hypcrsthen ^' kristályok részint a vertikális tengely szerint nyúj- 

 tott oszloposak, részint a brachyvégiap szerint vékonyabb táblás habitussal 

 bírnak. Az óriásinak nevezhető oszlopos déli norvégiai (Bamle) EnstatíV 

 kristályoktól (0.3 — 0.4 m. hosszaságuak is), úgy a vertikális tengely sze- 

 rint megrövidült és a makrotengely szerint elnyúlt sajátságos lapos hoden- 

 niaísi Hypersthenektöl^ eltekintve, a legújabban ismertetett demavendi^ és 

 aranyi hegyi ^^ kristályok egyaránt a vertikális tengely szerint terjedő, a 

 brachyvégiap túlnyomó nagysága folytán vékony táblás habitussal bírnak. 

 Ez utóbbiak emlékeztetnek tehát a mont-dore i kristályok egyik alakjára. 

 A nuílnási Hjpersthen kristályok típusa is az aranyi hegyi resp. demavendi 

 kristályokéval egyező és míg a málnási kristályok kombinálása a dema- 

 vendi kristályokéval majdnem teljesen azonos, addig az aranyi hegyi kris- 

 tályoktól csakis a meredekebb tetőzés által tér el ; ezen vékony táblás 

 típushoz tartozni látszanak a Santorinról származó Hypcrsthen kristá- 

 lyok^'^ is. A Krakatau ^^ hamujából származó Hypersthenek végre oszlopo- 

 sak, a vertikális tengely szerint elnyújtva. 



A málnási Hypersthen kristályok típusát a IL tábla 1. és 2. ábráin 

 perspektiv képben, a 3. ábrán pedig horizontális projekczíóban szerkesz- 

 tettem meg. Nagyság szerint, fogyó sorban elrendezve, azokon a következő 

 alakokat határozhattam meg : 



^y . ( 1 00) . cxdPoo i.(122). Pi 



6 . (0 1 0) . ooPoo u. (324) . ViPV2 



m.(J10).ooP /f . (104) . V4P00 



/ .(102). Vai^oo. 



A két brachydóma kivételével — a melyek különben is igen pará- 

 nyiak — a kombinálás tehát a demavendi kristályokéval egyező. Néhány 

 észlelt kombinálás, az alakok nagysága szerint, fogyó rendben felsorolva: 

 b, i, u, m, a, k ; h, i, u, m, a; b, i, m, a, u, l, k. 



A píramisok gyakran az a .100. lapra vonatkoztatva csak az egyik 

 oldalon vannak jól kiképződve, míg a másik oldalon elenyésző kicsiuysé- 

 gűek, (főleg az ?í-nál) — a mely sajátságot a demavendi és aranyi hegyi 

 kristályokon is észlelték. 



" G. vom Eath. 1. c. 



' G. vom Eath und Brögger. 1. c. 



« Becke. Tscherm. Min. u. petr. Mitth. N. F. Bd. 3. ISSl. p. 60. 



« Blaas. Tscherm. Min. u. petr. Mittli. N. F. Bd. 3. 1881. p. 457. 

 ^" Krennee. Math, és term. tud. Értesítő. II. kötet 7. füzet. Egyúttal Groth's 

 Zeitschr. etc. IX. p. 255. 



^^ FouQUÉ et Michel Liîvy. Min. micrographique. PL XXXIV. Fig. 1, Paria, 1879. 

 ^^ Krenner. Term. tud. Közlöny, 1884. p. 258. 



