57 



6, kristály. Rosszasága : 0.75, szélessége : 0.5, vastagsága : 0.25 «}^^. 

 Alakjai: a, i, u, b, m. 



obs. n -\zii 



&:m=010:110=44°20'. 2. —"1'. 



A kőzetről isolait Hyjoersthen kristálytöredékek között a mikroskópos 

 vizsgálatnál egynehány Hypersthenhez hasonló kristály a többitől sötétebb 

 szine által igen eltért. Közönséges fényben czimetbarnák — zöldesbarnák, 

 igen átlátszók, üdék. Sötét Nicolok között meggyőződtem, hogy az elsöté- 

 tedés a látszólagos prizma-élhez jtem orientált. A kristálytöredékek rend- 

 kívül apróságánál fogva a megnyúlási irány lapjait meghatározólag egy- 

 mástól megkülönböztetni nem sikerült és így a nem orientált elsötétedésröl 

 csak annyit említhetek, hogy az az egyik lapon a megnyúlási éllel egy töre- 

 déken Na fénynél 4 különböző meghatározás középértéke gyanánt a 

 mikroskópban 2 l°9'-re rúgott, 41' középeltéréssel. A pleochroosság észreve- 

 hető volt, A kőzet üregecskéiben felnyölt egyéb kristályokat vizsgálva, sike- 

 rültegy ilyen kristály kát a kőzeten magán fölfedezni, mely sötétebb színé- 

 nél fogva intensivebb csillogással vált ki a Hypersthenek közöl. A kristál}^ 

 méretei: 0.5, 0.25 és 0.13 '"'/„^ és az oszlopos lapokon kívül tetőző parányi 

 lapokkal is bírt. A természetesen csak közelítő szögértékek kimutatták, 

 hogy Amphibol-\a\ van dolgunk, melynek vékony oszlopos habitusa van 

 ós alakjai a szokásos állás szerint, nagyság szerint fogyó sorrendben : 

 m.(110).ooP, 6-(001).0P, rt(001).oo-Poo, 6(010). 00^,^00, '/.(131). 3P3 

 és r.(íll).P. 



A kőzetről isolait kristályok ezen meghatározása után magát a kőzetet 

 vizsgáltam meg. Az vöröses szürke színű, tele van kisebb-nagyobb sza- 

 bálytalan üregekkel, a törési lapon ennélfogva kissé porhanyó. Az üre- 

 gecskéktöl eltekintve a kőzet anyaga meglehetős egyöntetű, itt-ott lehet 

 néhány beágyazott, dara nagj^ságu víztiszta Quarzot észrevenni. Ezeknek 

 határolása szabálytalan, de a szemek inkább gömbölyű alakúak, repede- 



^^ Feanzenau a. Értek, a term. tud. köréből. Kiadja a m. tud. Akadémia. 

 XTI. kötet. Egyúttal: Grotli's Zeitschr. etc. 8. p. 568. Kryst. und opt. Unters, am 

 Amphibol des Aranyér Berges. 



