zettek ; a köröm nyomására könnyen kihullanak és ilyenkor látható, hogy 

 egy sárgás, esillámszerű kéreg veszi őket körül, mely a kőzetben vissza- 

 marad. Szembetűnik ^még néhány kisebb-nagyobb, olykor hatszögletes, 

 ugyancsak a kőzet anyagába mintegy berakott, mállott cdllámszerü sötét 

 színű zárvány is. A csillámszerű tombak-fényű anyag már csak kés segé- 

 lyével választható el durva levelekre. A friss törési felületeken azt látjuk, 

 hogy a kőzet repedései és mondhatni anyagának legnagyobb része telve 

 vannak a már ismertetett tündöklő Hypersthen kristálykákkal, a melyek 

 között olykor mind a két végén tetőzött példányok is vannak és rendesen a 

 kőzetről könnyű szerrel levehetők. Az üregecskéket végre bőséges mennyi- 

 ségben a Tridymitnek parányi fehér víztiszta táblácskái burkolják be. 



Kézi nagyítóval vizsgálva a kőzet finom porózossága még jobban ki- 

 derül és egyúttal az alapanyagban igen apró barnás szemeket különböztet- 

 hetünk meg. Az üregecskékben a Tridymit táblácskáit itt-ott jól föl lehet 

 ismerni és egyúttal a sötétebb színnél és élénkebb csillogásnál fogva a 

 finom Amphibol tűkre is reá akadhatunk a Hypersthen kristályok nagy 

 sokaságában. 



E kőzetből a vékony csiszolat készítése némi vigyázatot igényel, 

 mert az üregesség folytán a 'emezek igen könnyen széthullanak. A Rosen- 

 busch-Fuess-féle mikroskópban a szokásos nagyításnál a kőzet elegyrészei 

 az igen vékony csiszolatban jól földerülnek. 



Üveges básist több csiszolat közöl egyben sem találtam, hanem az 

 alap teljesen kikristályosodott Plaf/ioklas mikrolithokból áll, melyek kes- 

 keny léczalakúak; a jellemző iker-kristályokat itt-ott lehet csak meg- 

 figyelni. Ez alaj)ból azonnal kiválnak a rendesen nagyobb AiLgü kristályok 

 metszetei, a már kézi nagyítóval is észlelhető említett szemecskék. 



Az Augitok vékony lemezei majdnem színtelenek, vagy sárgásak 

 és az összes jellemző sajátságok alapján könnyen meghatározhatók. — 

 Poláros fényben az elsötétedés .maximuma a hasadási irányok szerint a 

 kristály-alaktani viszonyokkal egybehangzó ; az interferenczia színei igen 

 élénkek és ezek egyúttal elárulják, hogy a kristályok határolása oly- 

 kor keskeny szegélyben már elváltozott, egyes nagyobb kristályoknál a 

 határvonalakkal conform zónásság is szembetűnik. Néhány nagy kristály 

 anyagára nézve annyira megváltozott, hogy aggregrácziós polárosságot 

 észlelhetni. Az Augit legnagyobb része azonban teljesen üde, több kris- 

 tályban nagyobb nagyításnál a metszet egész vastagságán át hosszúkás, 

 sorban elrendezett interpo sitiókat láthatni, a melyek poláros fényben nem 

 változnak el és valószínűség szerint gázpórák. Az Augit közönséges iker- 

 kristályaiból is [az a (100) . ooP^oo] szerint lehet példákat találni. 



Az üregek közelében, de a kőzet többi elegyrészei között is akadunk a 

 vékony lapos Hypcrsthm kristályokra. Az orientált elsötétedés, de legin- 

 kább a ieltünő pleochroosság folytán azokat könnjnLl szerrel meg lehet 



