60 



kristálykákkal van teli. A Tridymit csak az üregeket bélleli ki, a Hypersthen 

 kristályok és az egyes Amphibolok is leginkább azokban és azok közelében 

 találhatók. Hogy a Hypersthen a kőzethez szorosabb értelemben tar- 

 tozó elegyrésznek tekintendö-e, azt valószínűnek tartom annál is inkább, 

 mert a Hypersthen kristályok a többi elegyrészek között is, az igaz hogy 

 szórványosan, de mégis megtalálhatók. A Quarz szemek és a csillámos 

 részletek többé-kevésbl)é a zárvány jellegével birnak. 



A Székelyföld geológiai térképén dr. Herbich Ferencz ^* Málnás köz- 

 vetlen közelében a neocom kárpáti- homokkő vet jelöli csak ki. Málnástól 

 éjszakra., Mikó-Ujfalu közelében «trachyt görelyek és üledékek» jelentkez- 

 nek, a melyek trachyt brecciákkal és conglomerátokkal együtt a Hargita 

 trachytzömének déli végét veszik körül. 



Budai József ^^ azonban a Hargita déli részén több helyen talált 

 trachy tokát, a hol a Herbich-féle térképen az kijelölve nincs, igy nevezete- 

 sen a Málnástól éjszakra esö Nagy-MuTijô több pontjáról Biotit-Amphibol- 

 Oligoklas-Quarz trachytot, Plagioklas-Amphibol-Tridymit trachytot ismer- 

 tetett. Angit-trachytot a tulajdonképeni eruptiv területtől távolabb, Mál- 

 nástól északnyugotra Biharczfaha környékéről ír le. A Hargita zömé- 

 ről azonban ismeretes, hogy azt legnagyobb részben augit-, augit-amphibol 

 trachytok alkotják, úgy hogy ezen itt ismertetett Málnás vidéki kőzetet is 

 a vidék geológiai alkotásának analógiája alapján harmadkori kőzetnek és 

 mint ilyent Hypersthen-Tridym,it tartalmú Aufiit-Aiulesitnek kell megne- 

 veznünk. Hogy e kőzet Málnáid környékén hol fordul elő, arra nézve egye- 

 lőre közelebbit nem tudok, Franzenau Ágoston úr azonban az elmúlt nyá- 

 ron Málnáson megfordulván, ott arról értesült, hogy a fürdőtől körülbelül 

 egy óra járásnyira eső kőbányából származhat, a hol a kőzetet építkezési 

 czélokra fejtik. 



Hogy az Augit- Andesitekben rhombos Pyroxén is van, az már isme- 

 retes dolog. RosENBuscH^^ Ugyan tévesnek mondotta Fouqué állítását a 

 santorini lávák Hypersthen kristálj^airól, de azért igen valószínűnek tartá 

 a rajnai idősebb Diabasporphyrok analógiája alapján, hogy az Augit- Ande- 

 sitekben egy rhombos Pyroxén is lehet. Azóta több búvár talált rhombos 

 Pyroxéneket ezen fiatalabb eruptív kőzetekben. így Blaas " a demavendi 

 (Perzsia) trachytokban ismertetett Hypersthen kristályokat. Wichmann ^^ 



^* A Székelyföld földtani és őslénytani leírása. A ni,, kir. földtani intézet 

 évkönyve. V. kötet. Budapest, 1878. 



^^ Adatok a Hargita déli részének petrograijhiéijéthoz. Földtani Közlöny. 11. 

 1881. p. 109. 



^^ Physiographie. II. p. 411. 



" 1. c. 



^* Arthur Wichmann. Ein Beitrag zur Petrograj^hie des Viti- Archipels. Tscherm. 

 Min. Mitth. Neue Folge. Bd. V. 1883. p. 36. Az itt érintett kőzet Munia-ról (Exploring 

 laies) való. 



