IX. KÖTET, 1885. TEEMESZETKAJZI FÜZETEK. ■>. fiízet. ápe.-junius. 



A ZOLDGYIK ES BUDAPESTI FAJYALTOZATÀL 



Kardos ARPÁD-tól Budapesten. 



A zöldgyík (Lacerta viridis Gessn.) ismeretesen hazánk egyik legkö- 

 zönségesebb gyíkja s Budapesten is nagyobb számban él mint rokonai, a 

 fürge- és faligyík. Itt ezenkívül élénksége, sokszor rokonaira és saját fajára 

 egyaránt veszedelmes ragadozó természete, nagyságának változékonysága 

 és faj változatainak jellemző volta által tűnik ki. 



A zöldgyík a főváros vidékén nagyobb számban a hegyes-völgyes 

 budai oldalon él, a hol a szőlők közelében, az erdők mellett és a hegyi 

 réteken, a Duna balpartján pedig a homokos térségeken részint a fürge- 

 gyíkkal, részint külön tanyáz és ezen az oldalon a homokbuczkás-szaka- 

 dékos síkokon tartózkodik a legszívesebben ; ilyen helyek pl. az új lóver- 

 senytér, a Rákosnak a Rákospalota és Kőbánya felé eső része, Erzséhetfalva ; 

 további lakóhelye még a Csepel sziget is. 



Az új lóversenytéren, midőn azt még át nem alakították, látni lehetett, 

 miként uralta a zöldgyík bizonyos tekintetben a fürge gyíkot, a mennyiben 

 erősebb voltánál fogva azt a szakadékoktól rendesen távol tudta tartani, 

 a hol az összegyülekezett rovarseregben aránylag több táplálékot talált, 

 úgy, hogy a fürge gyík végre is a síkabb térségre szorult. Ily helyeken 

 gyönyörű nagy, 20 — 25 cm.-es, sőt még ennél is nagyobb példányokat 

 lehetett látni. A homokos helyeken búvóhelyeiket a már készen talált üre- 

 geken kívül önmaguk ássák s az ásásban kiváló mesterek, a mint arról 

 mind a szabadban, mind a terrariumban meggyőződni lehet. Ha a zöld- 

 gyík tanyának alkalmas helyet talált, mellső lábaival és fejével kezdi túrni 

 a homokot s azt hasa alá hajtja és midőn már így egy jó csomót kitúrt, 

 akkor hátsó lábaival váltogató gyors szakokban szórja azt szét maga alól, 

 a mi közben testének hátsó része jobbra-balra hullámosan mozog. Ily mó- 

 don gyakran fél-méternél mélyebb lyukakat ás, a melyeknek nyílása 

 kívül szabálytalan, befelé azonban szabályos cső alakú. Egy-egy lakásnak 

 több ága van s majdnem minden ágból van egy kijáró a szabadba. Ilyen 

 lakásokban csupán egy gyík tartózkodik, de oly helyeken a hol sokan van- 



Természetrajzi Füzetek. IX. kötet. ' 



