94 



oldalt körülveszi a rátapadó réteg és evvel minden egyes kamra keletke- 

 zésénél ujból megalakul ; ez utóbbiban különbözik a Heterolepa simplex 

 alakkörébe tartozó fajok héjának szerkezetétől, miután ezeknél a héjlemez, 

 mely a választófal képzéséhez kiválik, visszafelé messze követhető ; e különb- 

 séget azonban nem tartom a szétválasztáshoz elegendőnek. 



Ugyanazon nem megnevezésével jelölök még egy alakot, mely a spirál- 

 lemez szerkezete után Ítélve távol áll a Heterolepa-tól, de evvel megegyező 

 kamraválasztó falakkal bír. Ez a Eotalina Soldani, d'Orb. alakkörébe tar- 

 tozó Uotalina Girardana, Ess.,* melyet a finom likacsokkal bíró héj miatt 

 a Eotalia nembe vontak, de egy vízszintes irányú vékony csiszolaton 

 (VII. tábla, 3. ábra) a Heterolepa-ra jellemző választó falakat láthatni. 



Miután véleményem szerint a Heterolepa-nevaet jellemző héjszer- 

 kezet a Eotalíák között korántsem tartozik a ritkaságok közé, de mivel 

 mostanig a megvizsgált fajok úgy a külső alakban mint belső összetéte- 

 lökben is különböznek, ez irányban nagyobb számú vizsgálatok várandók 

 be, mielőtt az egyes alakok összetartozását vagy szétválasztását, valamint 

 systematikai elhelyezését véglegesen megállapítani lehetne. 



Nem mulaszthatom el itt megjegyezni azt is, hogy sikerült egy alakra 

 találnom, melynél a kamraválasztó falak két likacstalan, egymás mellett 

 fekvő lemezből állanak (VII. tábla, 4. ábra), a spirállemezen ellenben egy- 

 mástól távol álló, széles pórusok vannak. Követve Schwager** nézetét, ezen 

 alakot a Eotalia, P. & J. nem alakjaival egyesítettem; ez alak a Rotalia 

 proquinqua, Ess.,*** melynek septalfelülete likacstalan. 



"•= Reuss. Ueber die fossilen Foraminiferen und Entomostraceen der Septarien- 

 thone der Umgegend von Berlin. Zeitscli. der deutsch, geol. Gesell. III. Band. p. 73. 

 Taf. V. Fig. 34. a, b, c. 



** Schwager. Fossile Foraminiferen von Kar Nikobar. Eeise der österreichi- 

 schen Fregatte Novara um die Erde. II. Band. % Abth. p. 192. 



*** Reuss. Beiträge zur Charakteristik der Tertiärschichten des nördlichen und 

 mittleren Deutsehland. Sitzb. der k. Akad. der Wiss. Wien, XVIII. B. p. 241, Taf. 

 IV, Fig. 53. a, b, c. 



