"228 



kezdetben elég sűrű aggregálású. Fehérjenemű anyagokon kívül még sokat is 

 tartalmaz. Ha egy tojást i24 órán át lepárolt vízben hagyunk, akkor már egy 

 csepp víznek elpárolgása után is meggyőződhetünk annak gazdag sótartal- 

 máról. A tojást mérlegre téve azt tapasztaljuk, hogy annak súlya három deci- 

 grammal nagyobbodott. A víznek fölvétele, mely a chalaza anyaggal beduga- 

 szolt réseken át történt, a fehérjenemű anyagoknak a víz vagy vizes oldatok- 

 hoz való nagy felszívó képességében keresendő. Térfogatuk nagyobbodása 

 mellett mohón ragadnak magukhoz vizet és pedig az első mennyiségeket 

 nagyobb, a következőket pedig kisebb gyorsasággal. Miután pedig a tenger 

 vize a fehérjére oldó hatással is bir, annak idővel való meghigulását könnyen 

 átérthetjük, ismert fizikai és chemiai okok alapján. 



A chalaza anyag vízben nem oldódik, de annak áteresztését nem is 

 akadályozza. Kissé tömött, nyákos tapintatu anyag, mely csakis alkalikus, 

 főleg sós folyadékokban lassan oldódni képes. Tömény kénsav és sósav szin- 

 tén feloldják. Alkoholban és ff^therben oldhatlan. Ezen magatartása és a híg 

 fehérjével való összefüggése folytán a fehérjenemű anyagok sorába osztható. 



Annak kitudására, hogy mennyi idő alatt folyósodik és olvad fel a tojás- 

 fehérje s ennek kapcsában mikor történik a héj felnyilása, a ScyUium cani- 

 cula nevű czápának hat tojásán kísérleteztem. E tojások a nápolyi aquarium 

 nagy medenczéjéből 1884. február hó 20-ik napjáról származnak. Ezek közül 

 azonban csak kettő érte el a fejlődés végszakát, mivel kettő tönkrement, 

 kettő pedig a vizsgálódásnak esett áldozatul. 



Azon időszakban, midőn az embrió külső kopoltyúfonalai hosszuk felét 

 elérték, .felnyitottam a tojást. A szíkgolyót környező fehérje a chalaza burkot 

 kivéve már egészen folyékony volt, a szíkgolyóból átszivárgott szíkállomány 

 által zavarossá téve. A chalaza-burok nem volt megtámadva s a héj felnyitása 

 csak bizonyos erővel történhetett. 



Azon időszakban, midőn a fonalak már jól kiképződtek, felbontottam 

 egy második tojást. Itt ugyanazon viszonyokat találtam, mint az előbbeninél, 

 csupán a folyadék zavarodását nem észleltem. Ügy látszik, hogy ez időben a 

 szíkhártyák körülnövése folytán nagyobb mennyiségű szíkállomány átszivár- 

 gása már nem lehetséges. A chalaza szerű fehérje csak június 4-én, tehát 

 mintegy 105 nappal a kiürítés után oldatott fel. Ez időtől fogva a héj mellső 

 részét, csakis külső rétegének ruganyossága tartotta össze, a rések pedig 

 nyitva voltak. A kopolyúfonalak ez időben még hatalmasan ki voltak fejlődve, 

 de nemsokára tönkrementek. Sajátszerű, hogy ép azon időtájban, midőn a 

 légzésre a legkedvezőbb föltételek voltak megadva. A víz szabadon közleked- 

 hetett a réseken át s a légzés a tulaj donképeni kopoltyúkkal megkezdődött, 

 A szíkgolyó hatalmasan kifejlődött, de az embrió a kibúvásra semmi jelt 

 sem adott. 



Augusztus hó elsején kezdődött csak a szíkgolyó szembetünőleg vissza- 

 fejlődni ; 1 5-én pedig az embrió már oly hosszú volt, hogy csakis behajlások 



