231 



lassabban történik azoknak áthatolása. Továbbá likacsos és • vékony köze- 

 gen a részecskék áthatolása gyorsabban történik, mint tömött és vastag 

 rétegen. 



Mindeme pontokat, melyek több oldalú megerősítést nyertek, magam 

 is felülvizsgáltam, mielőtt alkalmaztam volna. 



A henmmkel érdehlö esetben a difusióra befolyó tévyezó'k mind olya- 

 nok, melyek a fehérje-részek átJiatolását nagy fokban lassítják. A tojásban 

 levő fehérje sókban nemcsak igen gazdag, de a vele szemben álló folyadék, a 

 tenger vize is 4'Vo sót tartalmaz. A difnsiót közvetítő közeg pedig, a tömött 

 'állományú chalaza dugasz, a fehérje-részecskék átbocsátását annál is inkább 

 megnehezíti, mivel kezdetben a fehérje is meglehetős sűrűséggel bir. 



Frissen kiürített tojásoknál tehát, a difusióra alkalmas csekély felületet 

 is tekintetbe véve, fehérje-részecskéknek áthatolása alig lehetséges, mint ezt 

 következő kísérleteim igazolják. 



Pristiurus-tojásokat több napig lepárolt vízzel megtöltött kémcsövekbe 

 helyeztem, de a vízben öt nap múlva sem voltam képes fehérje-nyomokat 

 kimutatni. Ugyanily tojásokat tengervízzel megtöltött kémcsövekben tizenöt 

 napig hagytam, de ez idő után sem találtam abban fehérje-nyomokat. 



A fejlődés előbbre haladott szakaiban azonban a difusióra befolyó 

 tényezők megváltoznak. A tenger vize, mint alkalikus folyadék, oldó hatását 

 mindinkább érvényesíti s így a fehérje idővel meghigul és a chalaza-réteg 

 megvékonyodását és feloldását eszközli. 



Érdekes lesz tehát a diffusio minőségét a fejlődés egyes szakaiban meg- 

 ismernünk. 



Midőn az embrió '^%i hosszaságot már elért, külső kopoltyúfonalai ki- 

 fejlődve még nincsenek. Ily petét öt napig tartottam tenger vízben, de a 

 kémcsőben ez idő után sem akadtam fehérjére. 



Oly petéknél azonban, melyeknél e fonalak már kifejlődtek, hasonló 

 viszonyok között, fehérje-nyomokra akadtam. Ezen petehüvelyeket azután 

 felső végükön felnyitottam, az embriót eltávohtottam s a fehérje áthatolását 

 ily petehüvelyeken figyeltem meg. Öt nap után határozottan ki lehetett mu- 

 tatni a fehérje jelenlétét. 



A felsorolt kisérletek nyomd?! valószinű, hogy fehérje-részecsek csak igen 

 késő, a foganta stól számítva talán nyolcz hét után difund alhatnak a réseken 

 át, tehát oly időben, midőn az embrió kopoltyú-fonalai már kifejlődtek. Ama 

 tüneményből pedig, hogy embrió nélküli 'petehüvelyekből a fehérje nagyobb 

 mennyiségben hatol a réseken keresztül, következtethető, hogy az embrió a 

 fehérjét fogyasztja. 



Mindenesetre fontos megtudni a lassankint oldódó fehérje hovafordítá- 

 sát. Ahg hihető, hogy csupán védő folyadék volna az embrió első életében, 

 vagy hogy egyedül a víznek lassankint való bejutását eszközölné. Valószínűbb, 

 hogy az embrió táplálkozásánál jutott neki szerep, mit különösen akkor 



