SS 



ÁSVÁNY- FÖLD- É8 ŐSLÉNYTAN. 



M ine) ulog la, Geolog ia , Pa laco nto log ia . 



BUNSENIN, EGY ÚJ TELLUEÂSVÂNY. 



Dr. Krennek József SÁNDOR-tól. 



Schuller A. műegyetemi tanár Nagyágon tellurérczeket gyűjtött, 

 melyek között egy eddigelé ismeretlent találtam. 



Világos aczél-szürke, apró, többnyire erősen rostozott krystályok, me- 

 lyek quarczon ülnek, a mely utóbbival többnyire szorosan ősze vannak nőve, 



A krystályok csak ritkán épek, többnyire a három irányú rostozat 

 1 — -2 %-nyi látszólagos görbült lemezek képződésére ad alkalmat, melynek 

 harántmetszete, a rostok tangentiál-felűlete által határoztatik. 



Wartha ViNczE tanár úr, ki szíves volt ezen ásványt minőleges vegy- 

 bontás alá vetni, kiderítette, hogy az csakis tellurból és aranyból áll. 



Egy aranytelhmd már ismeretes ugyan, de az sárgás, tömör test, 

 mely leihelye után Genth által Calaveritnek neveztetett. ^ 



En ezen szürke krystalUzált nagyági tellur aranyat Bunsen K. tanár 

 után, kinek az ásványtani vizsgáló módszerek feltalálásában és javításában 

 annyi érdeme van, Bunseninnak kívánom elnevezni, anyival is inkább, 

 minthogy csakugyan ö volt az, a ki egy másik nagyági Tellurérezen a 

 Nagyágiton bámulatos subtilis vizsgálási módjával az alkatrészeket meg- 

 határozta. 



A jól kifejlődött, rostozat nélkül való krystályokat vizsgálódás alá vet- 

 tem, a mely a következőket eredményezte. 



A krystályok, melyek egy kitűnő hasadási irányt mutatnak, rhom- 

 hosak. Állanak főleg 1 10 prizma, 011 doma és a két vagy három véglap- 

 ból, a mely alakokhoz sokszor 211 pyramis hozzájárul. Azonkívül még 

 észlelhető négy prizma. 



1 American Journ. of Sc. 1868. n. XLV. 314 1. 



- Ezen általam itt használt krystályj eleiméi az indicesek a paiametoifk lU'ányát direkte 

 fejezik ki; végtelent jelent mint röviditése 5 vagy O-'-nek. Bővebbet ezen jelzési mód iránt lásd 

 «Műegyetemi lapok» 1876. 298 1. 



Természetrajzi füzetek, i. " 



