34 



Az alappyramis nem észleltetett. 



A számítás alapjául vétettek, a következő igen ép krystályon talált 

 normalszögek : 110 ITG = 86° 20' és 



110 911 = 71° 53' 

 A lépcsőzetes rostozat nem az ikerképződésnek eredménye — a mit 

 itten különösen hangsúlyozni akarok — hanem a lapok párhuzamos ismét- 

 lődésének következménye. A többi méréseket illetőleg nyertem közép- 

 értékben : 211 011 = 13° 41' 



211 001 = 30° 5' • 



211 110 = 61° 46' 



211 211 = 52° 20' 



010 011 = 63° 0' 



110 210 = 18° 43' 



010 310 = 19° 38' 



100 120 = 25— 25|° crc. 



100 230 = 32° crc. 

 A föntebbi alapmérésekből pedig a következő szögértékek folynak : 



010 011 = 62° 58' 



001 011 .=: 27° 2' 



211 100 = 76° 22.8' 



211 010 = 63° 47.2' 



211 001 = 30° 2.3' 



911 211 = 13° 37.2' 



210 211 = 59° 57.7' 



211 110 = 61° 42.5' 

 010 310 = 19° 33.8' 

 100 120 = 25° 7.5' 

 100 230 = 32° r 

 100 210 = 61° 56.3' 



A rostozat ugyancsak észlelhető : 



1. A prizmaövben többnyire 110 és 010 lapok ismétlődése, 



2. A doma — pyramisövben két ízben, t. i. a krystály két oldalán 

 011 és 211 sokszoros fellépése által. 



A combinatiókat illetőleg adja azokat a III. tábla 1 — 4 ábrája. 

 Az 1. ábra előtünteti az 100, 010, 110 és 011 combinatioit, a 



2. » pedig 100, 010, 001, 110, 210, 011 és 211 alakokat, a 



3. » 100, 010, 110, 210, 011 és a ritkább 120, 230, 310, míg a 



4. » 100, 010, 110, 011, 211 idomokból áll, hol 110, 010 egy- 

 részt, 211, 011 másrészt ismétlődésök által rostozatokat képeznek. 



A mi ezen ásvány közelebbi menyileges vegyalkatát illeti, azt 

 Wartha V. barátom vizsgálatai, ki ezen érdekes anyag vegybontására 

 vállalkozott, ki fogják deríteni. 



