35 



A Bunsenint alaki tekintetben összehasonlítva más ásványokkal, azon 

 eredményhez jutunk, hogy : 



1. Alakja öszeegyezik egy másik ezüst, arany és tellurból álló 

 nagyági ásványnyal, melynek alakzati méretei már több év óta ismeretesek 

 és mely az irodalomban a többet összefoglaló «Weisserz» gyünév alatt 

 szerepel. 



Ezen fehéres ásványnál találtam : 



100 110 =: 43° 12' és 



011 110 = 72° 3' 

 Ezen ásvány is kitűnően hasad a basis irányban. 



2. Ásványunkat az offenbányai Sylvanittal ^ összehasonlítva, találjuk, 

 hogy Miller szerint ez utóbbi prizmája a makrovéglaphoz 34° 36'-etteszen, 

 míg a Bunsenitnél a | prizma hajlása ugyanazon véglaphoz kiszámítva 

 adna 35° 8'-et, tehát a differentia lenne 0° 32'. A Sylvanitnál továbbá a 

 brachydoma hajlása a brachyvéglaphoz 48° 28', ezt háromszoros indicesre 

 kiszámítva, nj^ernénk 73° 33'-et,míg a Bunseninnél 011 010 = 74° 46.7', 

 tehát a differentia 1° 13.7'. 



3. Bunsenint a szinte basikusan hasadó Discrasittal összehasonlítva, 

 látjuk, hogy a Discrasitnál, a MiLLER-nélcbetüveljelölt 310 prizma 100-hez 

 való hajlása 60°-ot tesz. A Bunseninnél 100 210 azonban 61° 563', a különb- 

 ség 1° 53'. A doma övben pedig a Discrasitnál a brachydoma brachyvéglap- 

 hoz hajlik 56° 7'-el, ásványunknál pedig ugyanazon alakok egymáshoz való 

 hajlása 62° 58', ezt az értéket egy | domára kiszámítva nyerünk 55° 46''et 

 a mely értéket a fentebbivel összehasonlítva a különbség; 0° 19'. 



ZIEKON PODSEDLITZKÖL. 



(IV. Tábla. 1. 2. 3. 4.) 



Schmidt SÁNDOR-tól. 



Dr. Krenner József úr szíveskedett nekem Podsedlitzröl (Csehország) 

 való Zirkonokat vizsgálat czéljából adni, melynek eredménye a következő. 



Ismeretes ugyan, hogy ezen helyiségnél a «Böhmisches Mittelgebirge »- 

 ben a pyroj)telepeken a pyrop társaságában Zirkon ford ál elő, de ennek 

 krystály alakja eddigelé ismeretlen volt. 



A nemzeti múzeum ásványtani gyűjteményében e lelhelyröl szépen 

 kifejlődött krystályok vannak, melyek az alakszerű meghatározást meg- 

 engedték. Legyen szabad azonban előbb ismeretes dolgokat ismételni. 



Tudva van, hogy Trziblitz és Podsedlitznél a cseh «Mittelgebirge» 



1 Itt meg kell jegyeznem, hogy a kezemben levő anyag alapján nem acceptálhatom a 

 Kokscharow-íele nézetet, hogy a Sylvauit egyhajlású, hanem a régiebb Millerét, hogy ezen ásvány 

 rhombos, kell elfogadnom. 



* 



