36 



déli részén az ismert pyropszemek fordulnak elö.^ Ezek telepet képezve 

 közvetlenül a Pläneren nyugszanak és annak üstszerü mélyedését töltik ki. 

 Podsedlitznél az ezen becses ékkő nyerésére szolgáló gödör circa 6 méter 

 mélységű és alzatául szürke agyagmárga szolgál. E gránáttelepek különböző 

 ásványokból állanak, melyek legtöbbnyire határozott nyomait viselik a viz 

 által való öszeliorcíatásnak. Leggyakrabban olivin, augit, amphibol, csillám, 

 mészpát, pyrop szemeket tartalmaz a homok, de iszapolás után legömbö- 

 lyödött Zirkon kristályegyének elmosódott alakban, spinell-szemek, kvarcz- 

 törmelékek, baryt, cyanit, bronzit, turmalin kristálydarabkákra is akadni. 

 A Zirkon-krystályok legömbölyödött élei a hömpöly jellegét mutatják, 

 viz által való összehordatásra utalnak pedig a fölület gödreiben lerakódott 

 agyagos részecskék, mint erről Eeuss is, idézett művében, emlitést tesz. 

 Az élek egyes kisebb és csak egyetlenegy nagyobb krystályon mutatkoznak 

 hibátlanul. Őszesen 20 krystály vizsgáltatott meg és ezek közöl 8 pyramis, 

 12 pedig oszlopszerű kiképződéssel bír. A legnagyobb egyén hosza 8, 

 szélessége 5 ■^, a legkisebbé pedig 3, illetőleg 2*%^; szinre nézve a 

 hyacinthvörös és a mézsárga színek az uralkodók. 



A lapok átalában mind fényesek, sőt a kisebb krystályokon gyémánt- 

 szerű fényt is mutatnak. Az észlelt alakok jelölésére — egyet kivéve — 

 MiLLEE ^ betűit használom és azok sorrendé a következő : 



Prisma m 110 



» n 19G 



Pyramis _/> 111 



» (f 447 új alak 



» u 113 



» a; 1 33 



Gyakori jelenség a p és az a öszalakulata, mely kettő között a közép- 

 krystály jobbadán mindig előáll (1. és 2. ábra). A pyramisszerüen kifejlett 

 egyének leginkább e külsővel bírnak, csak két kisebb egyénen találtam 

 még az m lapot is. Az oszlopszerűen kifejlett egyének leginkább a p és az 

 m lapokkal bírnak, majd még az a is megjelenik — mint a 3., ábra elő- 

 tünteti. Egy 5 »%j hosszú és 4 ^ széles, hyacinthvörösből a mézsárgába 

 átmenő színű példányon pedig — mely tulajdonképen két — egymásra 

 nőtt egyénből áll — mind a felsorolt 6 alak megjelenik. Typikus képét a 

 4. ábra adja, magán az egyénen az alakok nem jelennek meg a teljes számú 

 lapokkal, főleg az alsó rész majdnem teljesen hiányos kiképződésű. A krystály 

 orientálása nehézséggel járt, mert a lapok fölületei igen kicsiny mélyedése- 

 ket, némileg parkettirozást mutatván, határozott irányú rostozást nem 

 észlelhettem. 



' Dr. A E Reuss. Geognostische Skizzen aus Bölinieu. I. Th. Prag, Leitmeritz und Tep- 

 litz. 1840. 



2 Phillip's Mineralogy by H. J. Brooke and W. H. Miller. London. 1852. 



